				|

		52014PC0430

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa annetun päätöksen 2010/290/EU kumoamisesta /* COM/2014/0430 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
liiallisen alijäämän olemassaolosta
Slovakiassa annetun päätöksen 2010/290/EU kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Neuvoston
päätöksellä 2010/290/EU[1], joka on annettu 2 päivänä joulukuuta 2009 komission suosituksesta,
todettiin, että Slovakiassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Slovakian
viranomaisten lokakuussa 2009 ilmoittamien tietojen mukaan julkisen talouden
alijäämän odotettiin olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009,
eli yli perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa
BKT:hen, ja julkisen bruttovelan ennustettiin olevan noin 36 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2009, eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60
prosentin viitearvon[2].
(2)       Neuvosto antoi 2 päivänä
joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä
koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7
päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[3] 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Slovakialle
komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi
viimeistään vuonna 2013. Suositus julkaistiin.
(3)       Perussopimusten liitteenä
olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4
artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten
tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä
toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009[4] 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on
annettava pöytäkirjan soveltamisen osana tiedot julkisen talouden alijäämistä
ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1
päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.
(4)       Tarkastellessaan, olisiko
liiallista alijäämää koskeva päätös kumottava, neuvoston olisi päätettävä
asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa
koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission
ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla[5].
(5)       Niiden tietojen perusteella,
jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti
toimittanut saatuaan Slovakialta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja
komission kevään 2014 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat
päätelmät
–
Slovakian julkisen talouden alijäämä oli
suurimmillaan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mutta alijäämä
supistettiin 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston 2 päivänä
joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti. Alijäämän supistuminen perustui
julkisen talouden vakauttamiseen sekä tulo- että menopuolella, myös
kertaluonteisin toimenpitein.
–
Vuoden 2014 vakausohjelmassa julkisen sektorin
alijäämän odotetaan olevan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja
supistuvan edelleen 2,5 prosenttiin vuonna 2015, 1,6 prosenttiin vuonna 2016 ja
0,5 prosenttiin vuonna 2017. Komission kevään 2014 talousennusteen mukaan
julkisen talouden alijäämä kasvaa hieman, eli 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen
vuonna 2014, ja supistuu 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän
vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin
viitearvon alapuolella ennustejaksolla.
–
Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli
suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia
eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut vuositasolla keskimäärin
1½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosien 2009 ja 2013 välillä. Vaikka
rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän hieman vuonna 2014, sen
odotetaan kohentuvan vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy
muuttumattomana. Koska rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn
sopeuttamiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta näyttää vuonna 2014
muodostuvan ero, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, julkisen talouden
toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen
ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa,
kun otetaan huomioon riski poiketa edellytetystä sopeutusurasta.
–
Julkista velkaa oli 55,4 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2013. Komission kevään 2014 talousennusteen mukaan julkinen
velka kasvaa edelleen 56,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 57,8
prosenttiin vuonna 2015.
(6)       Neuvosto muistuttaa, että
Slovakiaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista
seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota
ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti keskipitkän aikavälin
tavoitettaan sekä noudatettava menojen kasvulle asetettua viitearvoa.
(7)       Neuvoston päätös liiallisen
alijäämän olemassaolosta kumotaan perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan
mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston
käsityksen mukaan korjattu.
(8)       Neuvoston käsityksen mukaan
Slovakian liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/290/EU
olisi kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että
Slovakian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
2 artikla
Kumotaan päätös 2010/290/EU.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Slovakian
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 125, 21.5.2010, s. 48.
[2]               Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin
myöhemmin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka
35,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
[3]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               Vastaa neuvoston 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymiä
vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja
lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Komission suositus, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2008 , lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen siviilioikeudellisen vastuun rajoittamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2274) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               21.6.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 162/39

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 5 päivänä kesäkuuta 2008,
   lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen siviilioikeudellisen vastuun rajoittamisesta
   (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2274)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2008/473/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY (1) säädetään lakisääteistä tilintarkastusta koskevien vaatimusten vähimmäistason yhdenmukaistamisesta. Kyseisen direktiivin 31 artiklan mukaan komissio antaa kertomuksen lakisääteistä tilintarkastusta koskevien kansallisten vastuusäännösten vaikutuksista Euroopan pääomamarkkinoihin ja tilintarkastajia ja tilintarkastusyhteisöjä koskeviin vakuutusehtoihin sekä antaa tarvittaessa suosituksia.

               (2)

               Pääomamarkkinoiden häiriötön toiminta edellyttää vakaalla pohjalla olevaa tilintarkastuskapasiteettia ja tehokasta kilpailua tilintarkastuspalvelujen markkinoilla, joilla on riittävästi tilintarkastusyhteisöjä, jotka ovat kykeneviä ja halukkaita tekemään lakisääteisiä tilintarkastuksia yhtiöissä, joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion säännellyillä markkinoilla. Yhtiöiden markkina-arvon lisääntyvä volatiliteetti on huomattavasti kasvattanut vastuuriskejä, ja näihin tarkastuksiin liittyvien riskien varalta otettavia vakuutuksia on yhä vaikeampi saada.

               (3)

               Rajoittamaton yhteisvastuu voi vähentää tilintarkastusyhteisöjen ja -ketjujen halukkuutta tulla julkisesti noteerattujen yhtiöiden kansainvälisille tarkastusmarkkinoille Euroopan yhteisössä; tämän vuoksi on epätodennäköistä, että markkinoille tulee uusia tilintarkastusketjuja, jotka pystyvät tekemään näiden yhtiöiden lakisääteisiä tarkastuksia.

               (4)

               Tämän vuoksi olisi rajoitettava julkisesti noteerattujen yhtiöiden tilintarkastuksia tekevien tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen vastuuta, konsernin tilintarkastajat mukaan luettuina. Mahdollinen vastuun rajoittaminen ei kuitenkaan sovellu tapauksiin, joissa tilintarkastaja on tahallisesti laiminlyönyt ammatilliset velvoitteensa. Vastuun rajoittaminen ei saisi myöskään vaikuttaa vahinkoa kärsineen oikeuteen saada asianmukainen korvaus.

               (5)

               Koska jäsenvaltioiden siviilioikeudellisissa vastuujärjestelmissä on suuria eroja, jäsenvaltioilla pitäisi tässä vaiheessa olla mahdollisuus valita vastuun rajoittamisen menetelmä, jonka ne katsovat parhaiten soveltuvan omiin siviilioikeudellisiin vastuujärjestelmiinsä.

               (6)

               Jäsenvaltioilla pitäisi olla mahdollisuus määrittää tilintarkastajien vastuulle kansalliseen lainsäädäntöön perustuva enimmäismäärä. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltioilla pitäisi olla mahdollisuus perustaa kansallisen lainsäädännön mukainen suhteellisen vastuun järjestelmä, jossa lakisääteiset tilintarkastajat ja tilintarkastusyhteisöt ovat vastuussa ainoastaan siinä määrin kuin ne ovat osallisia vahinkoon eivätkä yhteisvastuussa muiden osapuolten kanssa. Jäsenvaltioilla, joissa vahingonkorvauskannetta lakisääteisiä tilintarkastajia vastaan eivät pysty nostamaan yksittäiset osakkeenomistajat eivätkä muut kolmannet vaan ainoastaan tarkastettava yhtiö, pitäisi myös olla mahdollisuus sallia, että yhtiö, sen osakkeenomistajat ja tilintarkastajat määrittävät tilintarkastajan vastuun enimmäismäärän, kuitenkin niin, että tarkastettavaan yhtiöön sijoituksia tehneitä suojataan asianmukaisesti,

         SUOSITTELEE:
   Kohde

               1.

               Tämä suositus koskee niiden tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen siviilioikeudellista vastuuta, jotka tekevät tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisiä tilintarkastuksia yhtiöissä, jotka on rekisteröity jäsenvaltioon ja joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltion säännellyillä markkinoilla.

         Vastuun rajoittaminen

               2.

               Ammatillisten velvoitteiden laiminlyönnistä johtuvaa lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen siviilioikeudellista vastuuta olisi rajoitettava lukuun ottamatta tapauksia, joissa velvoitteet on laiminlyöty tahallisesti.

               3.

               Rajoitettua vastuuta olisi sovellettava, kun vastapuolena on tarkastettava yhtiö tai kolmannet, joilla on kansallisen lainsäädännön mukaan oikeus nostaa vahingonkorvauskanne.

               4.

               Siviilioikeudellisen vastuun rajoittamisen ei pitäisi vaikuttaa vahinkoa kärsineen oikeuteen saada kohtuullinen korvaus.

         Vastuun rajoittamisessa sovellettavat menetelmät

               5.

               Jäsenvaltioiden olisi toteutettava vastuuta rajoittavia toimia. Komissio suosittelee, että vastuuta rajoitetaan erityisesti yhdellä tai useammalla seuraavista menetelmistä:

                           a)

                           määritetään rahallinen enimmäismäärä tai kaava, jolla kyseinen enimmäismäärä lasketaan;

                           b)

                           määritetään periaatteet, joiden mukaisesti lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön vastuu ei ylitä niiden todellista osuutta korvauksenhakijan kärsimästä vahingosta eikä tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö siksi joudu yhteisvastuuseen muiden vahinkoa aiheuttaneiden tahojen kanssa;

                           c)

                           annetaan tarkastettaville yhtiöille, lakisääteisille tilintarkastajille ja tilintarkastusyhteisöille mahdollisuus tehdä sopimus vastuun rajoittamisesta.

               6.

               Jos vastuuta rajoitetaan edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla sopimuksella, jäsenvaltioiden olisi varmistettava seuraavien edellytysten täyttyminen:

                           a)

                           sopimus voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi;

                           b)

                           vastuun rajoittamisesta päättävät tarkastettavassa yhtiössä neuvoston direktiivin 78/660/ETY (2) 50 b artiklassa tai, konsernin tilintarkastusten osalta, neuvoston direktiivin 83/349/ETY (3) 36 a artiklassa mainittujen hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenet yhdessä, ja tarkastettavan yhtiön osakkeenomistajilta on saatava hyväksyntä kyseiseen päätökseen;

                           c)

                           tiedot vastuun rajoittamisesta ja siihen tehtävistä muutoksista annetaan tarkastettavan yhtiön tilinpäätöksen liitetiedoissa.

               7.

               Ennen kuin jäsenvaltio ottaa käyttöön toimenpiteitä soveltaakseen edellä 5 kohdan a, b tai c alakohdassa mainittuja tai muita 2, 3 ja 4 kohdan mukaisia vastuuta rajoittavia menetelmiä, sen pitäisi ottaa huomioon menetelmien soveltamisen vaikutukset rahoitusmarkkinoihin ja sijoittajiin sekä markkinoillepääsyn edellytyksiin julkisesti noteerattujen yhtiöiden lakisääteisen tilintarkastuksen markkinoilla, tilintarkastuksen laatuun, riskien vakuutettavuuteen ja tarkastettaviin yhtiöihin.

         Jatkotoimet

               8.

               Jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan komissiolle tämän suosituksen perusteella toteuttamansa toimet 5 päivään kesäkuuta 2010 mennessä.

         Osoitus

               9.

               Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 2008.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2008/30/EY (EUVL L 81, 20.3.2008, s. 53).

      (2)  EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/46/EY (EUVL L 224, 16.8.2006, s. 1).

      (3)  EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/99/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 137).


Avis juridique important

|

31999H0829

1999/829/Euratom: Komission suositus, annettu 6 päivänä joulukuuta 1999, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3932)

Virallinen lehti nro L 324 , 16/12/1999 s. 0023 - 0043

KOMISSION SUOSITUS,annettu 6 päivänä joulukuuta 1999,Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3932)(1999/829/Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 ja 124 artiklan,on kuullut tieteellis-teknisen komitean perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti nimeämää ryhmää,sekä katsoo, että1) 37 artiklan mukaisesti jokaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle yleiset tiedot missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista suunnitelmista sen arvioimiseksi, aiheuttaako suunnitelman toteuttaminen veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella; komissio antaa lausuntonsa kuuden kuukauden määräajassa kuultuaan 31 artiklassa tarkoitettua asiantuntijaryhmää,2) on otettava huomioon perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamista koskevan 16 päivänä marraskuuta 1960 annetun suosituksen(1) sekä saman artiklan soveltamista koskevien suositusten 82/181/Euratom(2) ja 91/4/Euratom(3) soveltamisesta saatu kokemus,3) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin määräsi asiassa 187/87(4) 22 päivänä syyskuuta 1988 antamassaan tuomiossa seuraavasti: "25 päivänä maaliskuuta 1957 tehdyn Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklaa on tulkittava siten, että yleiset tiedot radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta on toimitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle ennen kuin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset antavat luvan jätteen hävittämiseen",4) tuomioistuin toteaa samassa tuomiossa, että "edeltävistä toteamuksista ilmenee, että kun radioaktiivisen jätteen hävittäminen edellyttää jäsenvaltion lupaa, on myönnettävä, että komission lausunnon täyden tehokkuuden varmistaminen edellyttää lausunnon saattamista jäsenvaltion tietoon ennen kyseisen luvan antamista",5) 37 artiklan tavoitteena on estää radioaktiivinen saastuminen toisen jäsenvaltion alueella; edellä mainittua asiantuntijaryhmää kuultuaan komissio on katsonut, että tiettyihin toimintoihin liittyvän radioaktiivisen jätteen hävittäminen ei todennäköisesti aiheuta radioaktiivista saastumista toisessa jäsenvaltiossa,6) komissio voi saamiensa tietojen perusteella poikkeustapauksissa vaatia yleisiä tietoja radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta, jonka ei muuten katsota tämän suosituksen perusteella todennäköisesti aiheuttavan radioaktiivista saastumista toisessa jäsenvaltiossa; komission lausunto saattaa siten liittyä aiemmin myönnettyyn lupaan,7) perusnormeja työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta on tarkistettu direktiivillä 96/29/Euratom(5) ja nämä tarkistukset olisi tarvittaessa otettava huomioon 37 artiklan soveltamisessa,8) hävittämistä koskevien suunnitelmien johdonmukaista arviointia varten on määritettävä, minkätyyppinen toiminta voi aiheuttaa radioaktiivisen jätteen hävittämistä perustamissopimuksen 37 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, ja määritettävä eri toimintatyyppien osalta, mitkä tiedot on toimitettava yleisinä tietoina, ja9) kaikki jäsenvaltiot ovat nyt ilmoittaneet aikovansa luopua jätteen hävittämisestä mereen,ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:1. Perustamissopimuksen 37 artiklassa tarkoitetun radioaktiivisen jätteen hävittämisen olisi katettava kaikki jäljempänä mainittuihin toimintoihin liittyvä kaasumaisten, nestemäisten tai kiinteiden radioaktiivisten aineiden suunniteltu hävittäminen tai onnettomuuden seurauksena tapahtuva pääsy ympäristöön tai leviäminen siellä.1) Ydinreaktorien toiminta.2) Säteilytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittely.3) Uraanin ja toriumin louhinta, jalostus ja konversio.4) Uraanin U-235-rikastus.5) Ydinpolttoaineen valmistus.6) Säteilytetyn ydinpolttoaineen varastointi tähän tarkoitukseen varatuissa tiloissa(6).7) Radioaktiivisten aineiden käsittely ja jalostaminen teollisessa mittakaavassa(7).8) Toiminnoista 1-7 ja 9 syntyvän radioaktiivisen jätteen käsittely tai varastointi(8).9) Ydinreaktoreiden ja jälleenkäsittelylaitosten purkaminen.10) Radioaktiivisten jätteiden pysyvä sijoittaminen maanpinnan ylä- tai alapuolelle.11) Radioaktiivisen jätteen hävittäminen mereen.(9)12) Radioaktiivisen jätteen hautaaminen merenpohjan alle(10).13) Luonnon säteilylähteisiin liittyvät työtehtävät, jotka on asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan perusnormien VII osaston perusteella otettava huomioon myöhemmässä radioaktiivisten jätteiden hävittämisessä ja joiden ne katsovat edellyttävän ennakkolupaa.14) Kaikki muut toiminnot.2. Perustamissopimuksen 37 artiklassa tarkoitetuilla "yleisillä tiedoilla" katsotaan tarkoitettavan- toimintojen 1-8 osalta liitteessä 1 esitettyjä tietoja,- alakohdassa 9 lueteltujen toimintojen osalta liitteessä 2 esitettyjä tietoja,- alakohdassa 10 lueteltujen toimintojen osalta liitteessä 3 esitettyjä tietoja,- alakohdissa 11 ja 12 lueteltujen toimintojen osalta komission tapauskohtaisesti edellyttämiä tietoja,- alakohdassa 13 lueteltujen toimintojen osalta liitteessä 1 esitettyjen tietojen soveltuvia osia siten, kuin ne ovat tarpeen tietyn työtehtävän osalta (luvut 6 ja 7 eivät tavallisesti ole käytössä).3. Kohdan 1 alakohtaan 14 kuuluvien toimintojen ei katsota todennäköisesti aiheuttavan terveyden kannalta merkittävää radioaktiivista saastumista toisessa jäsenvaltiossa, paitsi jos komissio jossakin erityistapauksessa vaatii tällaisten yleisten tietojen toimittamista.4. Jos jäsenvaltio aikoo muuttaa radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevaa suunnitelmaa, yleisten tietojen toimittamiseen sovelletaan seuraavia edellytyksiä:4.1.a) Jos jäsenvaltio aikoo muuttaa radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevaa suunnitelmaa, josta on jo annettu lausunto 37 artiklan perusteella, on toimitettava ainakin liitteen 4 vakiolomakkeessa esitetyt seikat sisältävät yleiset tiedot, jos radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevat sallitut rajat tai niihin liittyvät vaatimukset ovat nykyistä suunnitelmaa sallivammat tai jos lupamenettelyssä arvioidun suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) mahdolliset seuraukset ovat kasvaneet.4.1.b) Ellei komissio vaadi toimittamaan yleisiä tietoja, niitä ei tarvitse toimittaa, jos ei pyydetä uutta lupaatai jos- radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman muutoksessa suunnitellaan sallittujen rajojen ja niihin liittyvien vaatimusten pitämistä samana kuin nykyisessä suunnitelmassa tai niiden tiukentamista, ja- suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) mahdolliset seuraukset pysyvät entisellään tai pienenevät.4.2. Jos kyseessä on radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskeva suunnitelma, josta ei ole vielä annettu lausuntoa 37 artiklan mukaisesti, yleiset tiedot on toimitettava, ellei jäsenvaltio toimita komissiolle selvitystä, josta ilmenee kohdassa 4.1.b esitettyjen edellytysten täyttyminen.5. Yleiset tiedot toimitetaan komissiolle5.1. mahdollisuuksien mukaan vuosi tai viimeistään kuusi kuukautta- ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset antavat luvan radioaktiivisen jätteen hävittämiselle, tai- ennen sellaisten toimintojen käynnistämistä, joita varten ei vaadita ennakolta hävittämislupaa, tai- alakohtaan 9 kuuluvien toimintojen osalta, ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset ovat myöntäneet vastaavan uuden luvan radioaktiivisen jätteen hävittämiselle, jos radioaktiivisen jätteen hävittämisen ehdotetut luparajat ja niihin liittyvät vaatimukset ovat sallivammat kuin nykyisen laitoksen suunnitelmassa esitetyt tai jos suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) mahdolliset seuraukset ovat kasvaneet, ja5.2. jos komissio on vaatinut yleisiä tietoja kohdan 3 mukaisesti, viimeistään kuusi kuukautta pyynnön jälkeen; tämä ei kuitenkaan estä toimivaltaisia viranomaisia myöntämällä lupaa asianmukaisen menettelyn mukaisesti komission pyynnön saapumista odoteltaessa. Lupia, jotka on myönnetty ennen kuin komissio vaati yleisiä tietoja, tarkastellaan uudelleen komission myöhemmän lausunnon perusteella.6. Koska radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman toimittaminen on jäsenvaltion vastuulla, kyseinen jäsenvaltio ottaa vastuun kaikista tällaiseen suunnitelmaan liittyvistä komissiolle toimitetuista tiedoista.7. Kyseinen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle kaikista toimista, joita se suunnittelee vastauksena niihin suosituksiin, joita on esitetty hävittämistä koskevasta suunnitelmasta annetussa komission lausunnossa.8. Jäsenvaltio antaa komissiolle tiedoksia) radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan(-t) luvan(-t), jotta sitä(niitä) voidaan verrata niihin yleisissä tiedoissa esitettyihin seikkoihin, joiden perusteella komission lausunto on annettu;b) mielellään vuosittain ja ainakin joka toinen vuosi selvityksen ydinvoimareaktoreista ja jälleenkäsittelylaitoksista ympäristöön vapautuvista nestemäisistä ja ilmakehään joutuvista radioaktiivisista jätepäästöistä sekä tarvittaessa kyseisenä ajanjaksona radioaktiivisen jätteen hävittämiseen annettuun(-ihin) lupaan(-iin) tehdyt tarkistukset. Selvitys on annettava yhdeksän kuukauden kuluessa tästä ajanjaksosta.Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Suositus korvaa suosituksen 91/4/Euratom.Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1999.Komission puolestaMargot WALLSTRÖMKomission jäsen(1) EYVL 81, 21.12.1960, s. 1893/60.(2) EYVL L 83, 29.3.1982, s. 15.(3) EYVL L 6, 9.1.1991, s. 16.(4) Kok. 1988, s. 5013.(5) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1, direktiivi on pantava täytäntöön toukokuuhun vuonna 2000 mennessä.(6) Toiminta ei voi sisältyä toisen otsakkeen perusteella toimitettuun suunnitelmaan.(7) Tähän eivät sisälly työtehtävät (joihin liittyy luonnon säteilylähteitä), joita käsitellään perusnormien VII osastossa (direktiivi 96/29/Euratom).(8) Toiminta ei voi sisältyä toisen otsakkeen perusteella toimitettuun suunnitelmaan.(9) Yksikään jäsenvaltio ei aio tällä hetkellä toteuttaa näitä toimintoja.(10) Yksikään jäsenvaltio ei aio tällä hetkellä toteuttaa näitä toimintoja.LIITE 1Toimintoja 1-8koskevat "YLEISET TIEDOT"JOHDANTO- suunnitelman yleinen esittely,- lupamenettelyn tämänhetkinen vaihe, suunnitellut toimintavaiheet.1. Laitospaikka ja sen ympäristö1.1 Laitospaikan ja alueen maantieteelliset, topografiset ja geologiset ominaispiirteet- alueen kartta, josta näkyvät laitospaikan sijainti ja maantieteelliset koordinaatit (asteet, minuutit),- alueen merkitykselliset ominaispiirteet,- laitoksen sijainti suhteessa sellaisiin muihin laitoksiin, joiden päästöt on otettava huomioon kyseisen laitoksen päästöjen yhteydessä,- laitospaikan sijainti muihin jäsenvaltioihin nähden, etäisyys rajoilta sekä lähimmistä taajamista ja näiden väestömäärät.1.2 Seismologia- seismisen aktiviteetin aste alueella; todennäköinen maksimaalinen seisminen aktiviteetti ja laitoksen suunniteltu seisminen kestävyys.1.3 HydrologiaSellaisten laitosten osalta, jotka sijaitsevat vesistön lähellä ja joista saattaa tätä vesistöä pitkin aiheutua saastumista toisen jäsenvaltion alueella, on annettava lyhyt kuvaus tietyistä hydrologisista piirteistä, jotka ulottuvat yhden tai useamman jäsenvaltion alueelle. Esimerkiksi:- lyhyt kuvaus reiteistä, sivujoista, joen suualueesta, vedenotosta, tulvan alle jäävistä alueista jne.,- keskimääräinen vedenvirtaus sekä maksimi- ja minimivirtaus ja virtausten esiintymistiheys,- pohjaveden pinta, sen tasot ja virtaukset,- lyhyt kuvaus ranta-alueista,- virtausten, vuoroveden ja veden kiertokulun suunta ja voimakkuus niin paikallisesti kuin alueellisesti,- tulvavaara ja laitoksen suojaus.1.4 MeteorologiaPaikallinen ilmasto ja seuraavien ilmiöiden esiintymistiheydet:- tuulen suunta ja nopeus,- sateen voimakkuus ja kesto,- kunkin tuulisektorin osalta ilmaan leviämisolosuhteet ja lämpötilan inversion kesto.1.5 Luonnonvarat ja elintarvikkeetLyhyt kuvaus seuraavista:- maaperän ominaispiirteet ja alueen ekologiset piirteet,- vedenkäyttö alueella ja tarvittaessa naapurijäsenvaltioissa,- pääasialliset elintarvikevarat alueella ja tarvittaessa muissa jäsenvaltioissa: viljelykasvit, kotieläinten kasvatus, kalastus, metsästys ja mereen tapahtuvien päästöjen osalta aluevesillä ja aluevesien ulkopuolella tapahtuvaa kalastusta koskevat tiedot,- elintarvikkeiden jakelujärjestelmä ja erityisesti vienti kyseisiltä alueilta muihin jäsenvaltioihin, mikäli tähän liittyy merkittävien altistusteiden kautta kulkeutuvista päästöistä aiheutuva altistusvaara.1.6 Muu toiminta laitospaikan läheisyydessä- tarvittaessa teollisuus- tai sotilastoiminta, pinta- ja lentoliikenne ja muut tekijät, joilla voi olla vaikutusta laitoksen turvallisuuteen,- suojaustoimenpiteet.2. Laitos2.1 Laitoksen pääpiirteet- lyhyt kuvaus laitoksesta,- prosessien tyyppi, tarkoitus ja pääpiirteet,- laitoksen pohjapiirros,- turvajärjestelyt.2.2 Ilmastointijärjestelmät sekä kaasumaisten ja ilmassa kulkeutuvien jätteiden käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat ilmastointi-, hajoamis-, suodatus- ja päästöjärjestelmistä tavallisissa olosuhteissa ja onnettomuustapauksissa.2.3 Nestemäisen jätteen käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat nestemäisen jätteen käsittelylaitteista, varastointimahdollisuuksista ja päästöjärjestelmistä.2.4 Kiinteän jätteen käsittelyKuvaus kiinteän jätteen käsittelylaitteista ja varastointimahdollisuuksista.2.5 SuojarakennusKuvaus, johon sisältyvät vuototiiviyden tarkka määrittely sekä testaus.2.6 Käytöstäpoisto ja purkaminen- laitoksen suunniteltu käyttöaika,- selvitys käytöstäpoistoa ja purkamista koskevista tarkasteluista,- käytöstäpoistoa ja purkamista koskevien säädösten ja hallinnollisten määräysten pääpiirteet.3. Laitoksen radioaktiiviset päästöt ilmaan tavanomaisissa olosuhteissa3.1 Voimassa oleva lupamenettely- voimassa olevan menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.3.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-kemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.3.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä päästöjen mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet,- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).3.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen3.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen ilmaan,- depositio ja resuspensio,- ravintoketjut, sisäänhengitys, ulkoinen altistus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.3.4.2 Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettuihin päästörajoihin liittyvien pitoisuus- ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet ilmassa lähellä maanpintaa sekä maanpinnan kontaminaatiotasot eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä) vastaavat vuotuiset altistustasot: aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.3.5 Muiden laitosten radioaktiiviset päästöt ilmaanMenettelyt laitoksen päästöjen koordinoimiseksi 1.1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettujen muiden laitosten radioaktiivisten päästöjen kanssa.4. Laitoksen nestemäiset radioaktiiviset päästöt tavanomaisissa olosuhteissa4.1 Voimassa oleva lupamenettely- voimassa olevan yleisen menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.4.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-kemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.4.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä päästöjen mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet,- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).4.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen4.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen vedessä,- päästöjen kulkeutuminen sedimenttien ja ioninvaihdon kautta,- ravintoketjut, meren pärskeiden sisäänhengitys, ulkoinen altistus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.4.4.2 Edellä 4.1 kohdassa tarkoitettuihin päästörajoihin liittyvien pitoisuus- ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet pintavesissä niissä kohdissa, joissa pitoisuudet ovat suurimmat, laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä): aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.4.5 Muiden laitosten radioaktiiviset päästöt samoihin vesistöihinMenettelyt laitoksen päästöjen koordinoimiseksi 1.1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettujen muiden laitosten radioaktiivisten päästöjen kanssa.5. Kiinteän radioaktiivisen jätteen hävittäminen laitoksesta5.1 Kiinteän radioaktiivisen jätteen luokat, joihin sisältyy tarvittaessa käytetty polttoaine, ja näiden arvioidut määrät5.2 Käsittely ja pakkaus5.3 Varastointijärjestelyt5.4 Ympäristöön kohdistuva säteilyvaara, toteutetut varotoimet5.5 Laitoksen ulkopuolelle kuljetettujen eri jäteluokkien siirtämistä koskevat järjestelyt ja siirron määränpäät5.6 Kriteerit, joiden mukaisesti saastuneet materiaalit voidaan vapauttaa perusnormeissa esitetyistä vaatimuksista- Toimivaltaisten viranomaisten määräämät vapauttamisrajat.6. Radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomat päästöt6.1 Sellaisten sisäisistä ja ulkoisista syistä johtuvien onnettomuuksien tarkastelu, jotka voivat johtaa radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomiin päästöihinLuettelo turvallisuusselvityksessä tarkastelluista onnettomuuksista.6.2 Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tarkastelemat suunnitteluperustaonnettomuudet arvioitaessa suunnittelemattomien päästöjen mahdollisia säteilyvaikutuksiaTarkasteltu(-llut) onnettomuus(-det) pääpiirteissään ja sen (niiden) valitsemisperusteet.6.3 Suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) säteilyvaikutusten arviointi6.3.1 Päästöt ilmaan- oletukset, joita käytetään laskettaessa päästöjä ilmaan,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä ilmaan, depositiota, resuspensiota ja siirtymistä ravintoketjujen kautta sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- suurimmat radioaktiivisten aineiden kertymät ilmassa lähellä maanpintaa ja maanpinnalle laskettuna yhteen ajallisesti (kuivalla ja kostealla säällä) eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla,- vastaavat maksimialtistustasot: muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.6.3.2 Päästöt vesistöihin- oletukset, joita käytetään laskettaessa nestemäisiä päästöjä,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä vesistöihin, kulkeutumista sedimenttien ja ioninvaihdon kautta ja siirtymistä ravintoketjujen välityksellä sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- vastaavat maksimialtistustasot: laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.7. Valmiussuunnitelmat; sopimukset muiden jäsenvaltioiden kanssaMahdollisista säteilyhätätilanteista, jotka saattavat vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin, on ilmoitettava seuraavat tiedot säteilysuojelun järjestämisen helpottamiseksi valtioissa, joita asia koskee.Lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:- erityyppisille vastatoimille määrätyt interventiotasot,- valmiussuunnitteluun liittyvät järjestelyt, joihin sisältyvät laitokselle hyväksytyt varautumisalueet,- käytössä olevat järjestelyt tietojen vaihtamiseksi nopeasti muiden jäsenvaltioiden kanssa, useampaa kuin yhtä maata koskeviin tietoihin liittyvät kahdenkeskiset tai monenkeskiset sopimukset, valmiussuunnitelmien sekä niiden täytäntöönpanon ja keskinäisen avunannon koordinointi,- valmiussuunnitelman testausjärjestelyt; on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden jäsenvaltioiden osallisuuteen.8. Ympäristövalvonta- ulkoinen säteilyvalvonta,- ilman, veden, maaperän ja ravintoketjujen radioaktiivisuuden valvonta; tämän hoitaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltaiset viranomaiset.Edellä mainittuihin kohtiin 3.1 ja 4.1 liittyvästi otetaan huomioon toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymät valvontaohjelmat, ohjelmien järjestäminen, näytteenottotavat ja näytteenottotiheys, tavanomaisissa ja onnettomuustilanteissa käytettyjen valvontavälineiden tyypit sekä tarvittaessa tähän toimintaan liittyvät yhteistyöjärjestelyt naapurijäsenvaltioiden kanssa.LIITE 2Toimintaa 9 koskevat"YLEISET TIEDOT"JOHDANTO- suunnitelman yleinen esittely,- suunniteltujen eri purkuvaiheiden kuvaus,- purkulupamenettelyt.1. Laitospaikka ja sen ympäristö1.1 Laitospaikan ja alueen maantieteelliset, topografiset ja geologiset ominaispiirteet- alueen kartta, josta näkyvät laitospaikan sijainti ja maantieteelliset koordinaatit (asteet, minuutit),- alueen merkitykselliset ominaispiirteet,- laitoksen sijainti suhteessa sellaisiin muihin laitoksiin, joiden päästöt on otettava huomioon kyseisen laitoksen päästöjen yhteydessä,- laitospaikan sijainti muihin jäsenvaltioihin nähden, etäisyys rajoilta sekä lähimmistä taajamista ja näiden väestömäärät.1.2 HydrologiaSellaisten laitosten osalta, jotka sijaitsevat vesistön lähellä ja joista saattaa tätä vesistöä pitkin aiheutua saastumista toisen jäsenvaltion alueella, on annettava lyhyt kuvaus tietyistä hydrologisista piirteistä, jotka ulottuvat yhden tai useamman jäsenvaltion alueelle. Esimerkiksi:- lyhyt kuvaus reiteistä, sivujoista, joen suualueesta, vedenotosta, tulvan alle jäävistä alueista jne.,- keskimääräinen vedenvirtaus sekä maksimi- ja minimivirtaus ja virtausten esiintymistiheys,- pohjaveden pinta, sen tasot ja virtaukset,- lyhyt kuvaus ranta-alueista,- virtausten, vuoroveden ja veden kiertokulun suunta ja voimakkuus niin paikallisesti kuin alueellisesti,- tulvavaara ja laitoksen suojaus.1.3 MeteorologiaPaikallinen ilmasto ja seuraavien ilmiöiden esiintymistiheydet:- tuulen suunta ja nopeus,- sateen voimakkuus ja kesto,- kunkin tuulisektorin osalta ilmaan leviämisolosuhteet ja lämpötilan inversion kesto.1.4 Luonnonvarat ja elintarvikkeetLyhyt kuvaus seuraavista:- maaperän ominaispiirteet ja alueen ekologiset piirteet,- vedenkäyttö alueella ja tarvittaessa naapurijäsenvaltioissa,- pääasialliset elintarvikevarat alueella ja tarvittaessa muissa jäsenvaltioissa: viljelykasvit, kotieläinten kasvatus, kalastus, metsästys ja mereen (tapahtuvien päästöjen osalta aluevesillä ja aluevesien ulkopuolella tapahtuvaa kalastusta koskevat tiedot,- elintarvikkeiden jakelujärjestelmä ja erityisesti vienti kyseisiltä alueilta muihin jäsenvaltioihin, mikäli tähän liittyy merkittävien altistusteiden kautta kulkeutuvista päästöistä aiheutuva altistusvaara.2. Laitos2.1 Purettavan laitoksen lyhyt kuvaus ja sen historia2.2 Ilmastointijärjestelmät sekä kaasumaisten ja ilmassa kulkeutuvien jätteiden käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat ilmastointi-, hajoamis-, suodatus- ja päästöjärjestelmistä tavallisissa olosuhteissa ja onnettomuustapauksissa.2.3 Nestemäisen jätteen käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat nestemäisen jätteen käsittelylaitteista, varastointimahdollisuuksista ja päästöjärjestelmistä.2.4 Kiinteän jätteen käsittelyKuvaus kiinteän jätteen käsittelylaitteista ja varastointimahdollisuuksista.2.5 SuojarakennusKuvaus, johon sisältyvät vuototiiviyden tarkka määrittely sekä testaus.3. Laitoksen radioaktiiviset päästöt ilmaan tavanomaisissa olosuhteissa3.1 Voimassa oleva lupamenettely- voimassa olevan menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.3.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-kemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.3.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä päästöjen mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet,- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).3.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen3.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen ilmaan,- depositio ja resuspensio,- ravintoketjut, sisäänhengitys, ulkoinen altistus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.3.4.2 Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettuihin päästörajoihin liittyvien pitoisuus ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet ilmassa lähellä maanpintaa sekä maanpinnan kontaminaatiotasot eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä) vastaavat vuotuiset altistustasot: aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset muissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.4. Laitoksen nestemäiset radioaktiiviset päästöt tavanomaisissa olosuhteissa4.1 Voimassa oleva lupamenettely- käytössä olevan yleisen menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.4.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaali-kemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.4.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä niiden mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet,- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).4.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen4.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen vedessä,- päästöjen kulkeutuminen sedimenttien ja ioninvaihdon kautta,- ravintoketjut, meren pärskeiden sisäänhengitys, ulkoinen alustus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.4.4.2 Edellä 4.1 kohdassa tarkoitettuihin päästöihin liittyvien pitoisuus- ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet pintavesissä niissä kohdissa, joissa pitoisuudet ovat suurimmat, laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä): aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.5. Kiinteän radioaktiivisen jätteen hävittäminen laitoksesta5.1 Kiinteän radioaktiivisen jätteen luokat ja arvioidut määrät5.2 Käsittely ja pakkaus5.3 Varastointijärjestelyt5.4 Ympäristöön kohdistuva säteilyvaara, toteutetut varotoimet5.5 Laitoksen ulkopuolelle kuljetettujen luokiteltujen jätteiden siirtämistä koskevat järjestelyt ja siirron määränpäät5.6 Kriteerit, joiden mukaisesti saastuneet materiaalit voidaan vapauttaa perusnormeissa esitetyistä vaatimuksista ja hävittää, kierrättää tai käyttää uudelleen- toimivaltaisten viranomaisten määräämät vapauttamisrajat.5.7 Vaatimuksista vapautettujen päästöjen kaavaillut tyypit ja määrät6. Radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomat päästöt6.1 Sellaisten sisäisistä ja ulkoisista syistä johtuvien onnettomuuksien tarkastelu, jotka voivat johtaa radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomiin päästöihinLuettelo turvallisuusselvityksessä tarkastelluista onnettomuuksista.6.2 Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tarkastelemat suunnitteluperustaonnettomuudet arvioitaessa suunnittelemattomien päästöjen mahdollisia säteilyvaikutuksiaTarkasteltu(-llut) onnettomuus(-det) pääpiirteissään ja sen (niiden) valitsemisperusteet.6.3 Suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) säteilyvaikutusten arviointi6.3.1 Päästöt ilmaan- oletukset, joita käytetään laskettaessa päästöjä ilmaan,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä ilmaan, depositiota, resuspensiota ja siirtymistä ravintoketjujen kautta sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- suurimmat radioaktiivisten aineiden kertymät ilmassa lähellä maanpintaa ja maanpinnalta laskettuna yhteen ajallisesti (kuivalla ja kostealla säällä) eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla,- vastaavat maksimialtistustasot: muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.6.3.2 Päästöt vesistöihin- oletukset, joita käytetään laskettaessa nestemäisiä päästöjä,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä vesistöihin, kulkeutumista sedimenttien ja ioninvaihdon kautta ja siirtymistä ravintoketjujen välityksellä sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- vastaavat maksimialtistustasot: laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.7. Valmiussuunnitelmat; sopimukset muiden jäsenvaltioiden kanssaMahdollisista säteilyhätätilanteista, jotka saattavat vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin, on ilmoitettava seuraavat tiedot säteilysuojelun järjestämisen helpottamiseksi valtioissa, joita asia koskee.Lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:- erityyppisille vastatoimille määrätyt interventiotasot,- valmiussuunnitteluun liittyvät järjestelyt, joihin sisältyvät laitokselle hyväksytyt varautumisalueet,- käytössä olevat järjestelyt tietojen vaihtamiseksi nopeasti muiden jäsenvaltioiden kanssa, useampaa kuin yhtä maata koskeviin tietoihin liittyvät kahdenkeskiset tai monenkeskiset sopimukset, valmiussuunnitelmien sekä niiden täytäntöönpanon ja keskinäisen avunannon koordinointi,- valmiussuunnitelman testausjärjestelyt; on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden jäsenvaltioiden osallisuuteen.8. Ympäristövalvonta- ulkoinen säteilyvalvonta,- ilman, veden, maaperän ja ravintoketjujen radioaktiivisuuden valvonta; tämän hoitaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltaiset viranomaiset.Edellä mainittuihin kohtiin 3.1 ja 4.1 liittyvästi otetaan huomioon toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymät valvontaohjelmat, ohjelmien järjestäminen, näytteenottotavat ja näytteenottotiheys, tavanomaisissa ja onnettomuustilanteissa käytettyjen valvontavälineiden tyypit sekä tarvittaessa tähän toimintaan liittyvät yhteistyöjärjestelyt naapurijäsenvaltioiden kanssa.LIITE 3Toimintaa 10koskevat "YLEISET TIEDOT"JOHDANTO- suunnitelman yleinen esittely,- hankkeen ja lupamenettelyn tämänhetkinen vaihe, suunnitellut tulevat vaiheet,- aikataulu, suunniteltu aloituspäivämäärä, käyttöjakso ja sulkemispäivämäärä.1. Laitospaikka ja sen ympäristö1.1 Laitospaikan ja alueen maantieteelliset, topografiset ja geologiset ominaispiirteet- alueen kartta, josta näkyvät laitospaikan sijainti ja maantieteelliset koordinaatit (asteet, minuutit),- alueen merkitykselliset ominaispiirteet,- loppusijoituslaitoksen sijainti suhteessa sellaisiin muihin laitoksiin, joiden päästöt on otettava huomioon kyseisen laitoksen päästöjen yhteydessä,- laitospaikan sijainti muihin jäsenvaltioihin nähden, etäisyys rajoilta sekä lähimmistä taajamista ja näiden väestömäärät.1.2 Seismologia- seismisen aktiviteetin aste alueella; todennäköinen maksimaalinen seisminen aktiviteetti ja laitoksen suunniteltu seisminen kestävyys.1.3 HydrologiaSellaisten laitosten osalta, jotka sijaitsevat vesistön lähellä ja joista saattaa tätä vesistöä pitkin aiheutua saastumista toisen jäsenvaltion alueella, on annettava lyhyt kuvaus tietyistä hydrologisista piirteistä, jotka ulottuvat yhden tai useamman jäsenvaltion alueelle. Esimerkiksi:- lyhyt kuvaus reiteistä, sivujoista, joen suualueesta, vedenotosta, tulvan alle jäävistä alueista jne.,- keskimääräinen vedenvirtaus sekä maksimi- ja minimivirtaus ja virtausten esiintymistiheys,- pohjaveden pinta, sen tasot ja virtaukset,- lyhyt kuvaus ranta-alueista,- virtausten, vuoroveden ja veden kiertokulun suunta ja voimakkuus niin paikallisesti kuin alueellisesti,- maan alle tapahtuvan loppusijoituksen osalta tarvittavat tiedot alueen hydrogeologiasta, kausivaihteluja koskevat tiedot mukaan luettuina,- tulvavaara ja laitoksen suojaus.1.4 MeteorologiaPaikallinen ilmasto ja seuraavien ilmiöiden esiintymistiheydet:- tuulen suunta ja nopeus,- sateen voimakkuus ja kesto,- kunkin tuulisektorin osalta ilmaan leviämisolosuhteet ja lämpötilan inversion kesto.1.5 Luonnonvarat ja elintarvikkeetLyhyt kuvaus seuraavista:- maaperän ominaispiirteet ja alueen ekologiset piirteet,- vedenkäyttö alueella ja tarvittaessa naapurijäsenvaltioissa,- pääasialliset elintarvikevarat alueella ja tarvittaessa muissa jäsenvaltioissa: viljelykasvit, kotieläinten kasvatus, kalastus, metsästys ja mereen tapahtuvien päästöjen osalta aluevesillä ja aluevesien ulkopuolella tapahtuvaa kalastusta koskevat tiedot,- elintarvikkeiden jakelujärjestelmä ja erityisesti vienti kyseisiltä alueilta muihin jäsenvaltioihin, mikäli tähän liittyy merkittävien altistusteiden kautta kulkeutuvista päästöistä aiheutuva altistusvaara.1.6 Muu toiminta laitospaikan läheisyydessä- tarvittaessa teollisuus- tai sotilastoiminta, pinta- ja lentoliikenne ja muut tekijät, joilla voi olla vaikutusta laitoksen turvallisuuteen,- suojaustoimenpiteet.1.7 Laitospaikan kehitysLaitospaikan ennakoitu kehitys ajanjaksona, jona pitkän aikavälin vaikutusta arvioidaan:- luonnon ympäristö: ennakoidut muutokset alueen maantieteessä, topografiassa, geologiassa, hydrologiassa, hydrogeologiassa, meteorologiassa ja ekologiassa, glasiaaliset vaikutukset ja (rannikkoalueiden osalta) merenpinnan muutokset ja rannikon eroosio,- ihmisen luoma ympäristö; oletukset tulevista väestömalleista, elintavoista ja elintarvikkeiden lähteistä,- tietolähteet ja tietoihin liittyvät epävarmuustekijät.2. Loppusijoitustila2.1 Tilan suunnittelu- loppusijoitustilan pääpiirteet,- sijainti, syvyys ja suunnittelu suhteessa geologisiin kerrostumiin,- sijoitusmenetelmät, täyttö- ja sulkemismenetelmät, täytön ja sulkemisen aikataulu,- varasuunnitelmat rakennus-/käyttövaiheen aikana ilmenevien vaikeuksien varalta,- jätteen takaisinoton mahdollistamista koskeva toimintamalli,- sulkemissuunnitelmat (aikataulu ja vaiheet),- hallintasuunnitelmat sulkemisen jälkeisessä vaiheessa,- sulkemista ja sulkemisen jälkeistä aikaa koskevien säädösten ja hallinnollisten määräysten pääpiirteet.2.2 Loppusijoitustilaan sijoitettavat jätteet- luettelo jätteistä; radionuklidien pitoisuudet ja määrät sekä esim. aineita, pitoisuuksia, tiettyjä radioisotooppeja tai puoliintumisaikoja koskevat rajoitukset,- jätteiden pakkauksen tyypit,- saapuville jätteille tarvittavien puskurivarastojen tyyppi ja kapasiteetti, varastointimenetelmät ja -olosuhteet,- jätteiden valvonta, jotta varmistetaan säännösten ja toiminnanharjoittajan paikallisten sääntöjen noudattaminen.2.3 Ilmastointijärjestelmät sekä kaasumaisten ja ilmassa kulkeutuvien jätteiden käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat ilmastointi-, suodatus- ja päästöjärjestelmistä tavallisissa olosuhteissa ja onnettomuustapauksissa.2.4 Nestemäisen jätteen käsittelyKuvaus ja kaaviokuvat nestemäisen jätteen käsittelylaitteista, varastointimahdollisuuksista ja päästöjärjestelmistä.3. Laitoksen radioaktiiviset päästöt ilmaan tavanomaisissa olosuhteissa3.1 Voimassa oleva lupamenettely- voimassa olevan menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.3.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaaliskemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.3.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä päästöjen mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet,- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).3.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen3.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen ilmaan,- depositio ja resuspensio,- ravintoketjut, sisäänhengitys, ulkoinen altistus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.3.4.2 Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettuihin päästörajoihin liittyvien pitoisuus- ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet ilmassa lähellä maanpintaa sekä maanpinnan kontaminaatiotasot eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä) vastaavat vuotuiset altistustasot: aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.3.5 Muiden laitosten radioaktiiviset päästöt ilmaanTarvittaessa luodaan menettelyt laitoksen päästöjen koordinoimiseksi muiden laitosten radioaktiivisten päästöjen kanssa, jos muiden laitosten päästöillä voi olla altistustasoja lisäävä vaikutus.4. Laitoksen nestemäiset radioaktiiviset päästöt tavanomaisissa olosuhteissa4.1 Voimassa oleva lupamenettely- käytössä olevan yleisen menettelyn pääpiirteet,- viranomaisten kaavailemat päästörajat ja niihin liittyvät vaatimukset sekä oletettu radionuklidikoostumus.4.2 Tekniset näkökohdat- vuotuiset päästöennusteet,- radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-kemialliset muodot,- päästöjen hallinta, siinä käytetyt menetelmät ja päästöreitit.4.3 Päästöjen valvonta- näytteenotto päästöistä sekä päästöjen mittaaminen ja analysointi; nämä suorittaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltainen viranomainen,- valvontalaitteiden pääpiirteet- hälytystasot, interventiotoimet (manuaaliset ja automaattiset).4.4 Arviointi päästöjen siirtymisestä ihmiseen4.4.1 Mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen seurauksia:- päästöjen leviäminen vedessä,- päästöjen kulkeutuminen sedimenttien ja ioninvaihdon kautta,- ravintoketjut, meren pärskeiden sisäänhengitys, ulkoinen alustus jne.,- elintavat (ruokavalio, altistusaika jne.),- merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen tasot,- muut laskennassa käytetyt parametriarvot.4.4.2 Edellä 4.1 kohdassa tarkoitettuihin päästörajoihin liittyvien pitoisuus- ja altistustasojen arviointi:- vuotuiset keskimääräiset aktiivisuuspitoisuudet pintavesissä niissä kohdissa, joissa pitoisuudet ovat suurimmat, laitoksen läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa,- muiden jäsenvaltioiden vertailuryhmästä (vertailuryhmistä): aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.4.5 Muiden laitosten radioaktiiviset päästöt samoihin vesistöihinTarvittaessa luodaan menettelyt laitoksen päästöjen koordinoimiseksi muiden laitosten radioaktiivisten päästöjen kanssa, jos muiden laitosten päästöillä voi olla altistustasoja lisäävä vaikutus.5. Kiinteän radioaktiivisen jätteen hävittäminen laitoksesta5.1 Kiinteän radioaktiivisen jätteen luokat ja arvioidut määrät5.2 Käsittely ja pakkaus5.3 Varastointijärjestelyt5.4 Ympäristöön kohdistuva säteilyvaara, toteutetut varotoimet5.5 Laitoksen ulkopuolelle kuljetettujen eri jätteiden siirtämistä koskevat järjestelyt ja siirron määränpäät5.6 Kriteerit, joiden mukaisesti saastuneet materiaalit voidaan vapauttaa perusnormeissa esitetyistä vaatimuksista- toimivaltaisten viranomaisten määräämät vapauttamisrajat.6. Radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomat päästöt6.1 Sellaisten sisäisistä ja ulkoisista syistä johtuvien onnettomuuksien tarkastelu, jotka voivat johtaa radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomiin päästöihinLuettelo turvallisuusselvityksessä tarkastelluista onnettomuuksista.6.2 Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tarkastelemat, suunnitteluperustaonnettomuudet arvioitaessa suunnittelemattomien päästöjen mahdollisia säteilyvaikutuksiaTarkasteltu(-llut) onnettomuus(-det) pääpiirteissään ja sen (niiden) valitsemisperusteet.6.3 Suunnitteluperustaonnettomuuden(-ksien) säteilyvaikutusten arviointi6.3.1 Päästöt ilmaan- oletukset, joita käytetään laskettaessa päästöjä ilmaan,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä ilmaan, depositiota, resuspensiota ja siirtymistä ravintoketjujen kautta sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- suurimmat radioaktiivisten aineiden kertymät ilmassa lähellä maanpintaa ja maanpinnalta laskettuna yhteen ajallisesti (kuivalla ja kostealla säällä) eniten altistuvilla alueilla laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla,- vastaavat maksimialtistustasot: muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.6.3.2 Päästöt vesistöihin- oletukset, joita käytetään laskettaessa nestemäisiä päästöjä,- päästöreitit; päästöjen jakautuminen ajallisesti,- terveyden kannalta merkityksellisten vapautuneiden radionuklidien määrät ja fysikaalis-kemialliset muodot,- mallit ja parametriarvot, joita käytetään laskettaessa päästöjen leviämistä vesistöihin, kulkeutumista sedimenttien ja ioninvaihdon kautta ja siirtymistä ravintoketjujen välityksellä sekä arvioitaessa merkittävien altistusteiden kautta tapahtuvan altistumisen enimmäistasoja,- vastaavat maksimialtistustasot: laitoksen läheisyydessä ja muiden jäsenvaltioiden merkityksellisillä alueilla asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet.7. Valmiussuunnitelma; sopimukset muiden jäsenvaltioiden kanssaMahdollisista säteilyhätätilanteista, jotka saattavat vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin, on ilmoitettava seuraavat tiedot säteilysuojelun järjestämisen helpottamiseksi valtioissa, joita asia koskee.Lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:- erityyppisille vastatoimille määrätyt interventiotasot,- valmiussuunnitteluun liittyvät järjestelyt, joihin sisältyvät laitokselle hyväksytyt varautumisalueet,- käytössä olevat järjestelyt tietojen vaihtamiseksi nopeasti muiden jäsenvaltioiden kanssa, useampaa kuin yhtä maata koskeviin tietoihin liittyvät kahdenkeskiset tai monenkeskiset sopimukset, valmiussuunnitelmien sekä niiden täytäntöönpanon ja keskinäisen avunannon koordinointi,- valmiussuunnitelmien testausjärjestelyt; on kiinnitettävä erityistä huomiota muiden jäsenvaltioiden osallisuuteen.8. Ympäristövalvonta- ulkoinen säteilyvalvonta,- ilman, veden, maaperän ja ravintoketjujen radioaktiivisuuden valvonta; tämän hoitaa joko toiminnanharjoittaja tai toimivaltaiset viranomaiset.Edellä mainittuihin kohtiin 3.1 ja 4.1 liittyvästi otetaan huomioon toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymät valvontaohjelmat, ohjelmien järjestäminen, näytteenottotavat ja näytteenottotiheys, tavanomaisissa ja onnettomuustilanteissa käytettyjen valvontavälineiden tyypit sekä tarvittaessa tähän toimintaan liittyvät yhteistyöjärjestelyt naapurijäsenvaltioiden kanssa.9. Säteilyvaikutukset sulkemisen jälkeisessä vaiheessa9.1 Pitkän aikavälin turvallisuuden varmistaminen- kunkin vapautumisesteen merkitys ja redundanttisuusaste ajatellen kaikkien tai tiettyjen loppusijoitettujen radioaktiivisten aineiden eristämistä.9.2 Loppusijoitustilaan sovellettavat hyväksymiskriteerit- kvantitatiivisten ja kvalitatiivisten turvallisuusindikaattorien käyttö,- vertailuryhmien käyttö,- indikaattorien soveltamista varten tarkastellut ajanjaksot.9.3 Loppusijoitustilan pitkän aikavälin vaikutuksen arvioimiseen käytetyt menetelmät- skenaariomäärityksen lähtökohta,- oletetun skenaarion kuvaus; huomioon otetut piirteet, tapahtumat ja prosessit sekä tarkoituksella huomiotta jätetyt piirteet, tapahtumat ja prosessit,- vaikutuksen arvioinnissa käytetyt menetelmät,- epävarmuuden lähteet ja niiden hallintaan tähtäävät toimintamallit,- suunnitelmat loppusijoituksen vaikutuksen arvioimiseksi tai turvallisuusarvion päivittämiseksi käyttöjakson aikana sen sulkemiseen asti.9.4 Loppusijoitustilan pitkän aikavälin vaikutuksen arvioinnin tulokset- pääasialliset altistustiet loppusijoitustilan läheisyydessä ja muissa jäsenvaltioissa normaalin kehityksen seurauksena (ks. 1.7 edellä),- laitoksesta päässeiden eri nuklidimuotojen arvioidut määrät, päästöjen arvioitu nopeus ja ajoitus, sekä kaasun ja pohjaveden kulkeutumisajat elinympäristöön tilan sulkemisen jälkeen,- vastaavat enimmäisaltistustasot: asian kannalta merkityksellisillä alueilla muissa jäsenvaltioissa asuvien aikuisten, lasten ja pikkulasten efektiiviset annokset tai arvioidut riskit ottaen huomioon kaikki merkittävät altistustiet,- arvioinnin epävarmuustekijöiden tarkastelu.9.5 Lupamenettely- käyttöön otettavan menettelyn pääpiirteet,- lupaan sisällytettävät rajoitukset.9.6 Laitoksen hallintaa sulkemisen jälkeen koskevat ehdotukset- laitoksen valvontaa sulkemisen jälkeen koskevat ehdotukset,- asiakirjojen muoto ja hallinta.LIITE 4>PIC FILE= "L_1999324FI.004202.EPS">>PIC FILE= "L_1999324FI.004301.EPS">TIEDOTUS KAIKILLE LUKIJOILLEAsia: KuukausihakemistotVirallisen lehden L- ja C-sarjan huhtikuun 1999 aakkosellinen hakemisto ja luokiteltu hakemisto ovat nyt saatavissa.EUR-OP:n tavoitteena on julkaista myöhempien kuukausien hakemistot pikaisesti, kahden viikon välein, ja saada hakemistot ajan tasalle vuoden 2000 alkuun mennessä.Pahoittelemme pitkää viivettä, joka on johtunut sisäisen tuotantomenettelyn muutoksista, ja vakuutamme, että nämä ongelmat eivät tule toistumaan vuoden 2000 tilausten osalta.Esitämme anteeksipyyntömme mahdollisten viiveen aiheuttamien haittojen vuoksi.


				|

		52012DC0311

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Viron vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Viron vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)(1)   Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan
komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia,
Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan
koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia
Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)(2)   Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen
jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
(2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4].
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan.
(3)(3)   Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen Viron
vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Viron tarkistetusta
vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014.
(4)(4)   Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen
kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn
etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa.
Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[5], jossa se katsoi, että Viro ei
kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(5)(5)   Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden
turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen
painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää
julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset,
edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin
seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. Se kehotti kaikkia
jäsenvaltioita toteuttamaan neuvoston vuodeksi 2011 antamat maakohtaiset
suositukset ja näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä,
jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin
uudistusohjelmiin.
(6)(6)   Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro
Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa
niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja
kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)(7)   Viro toimitti vuosia 2012–2015 koskevan vakausohjelmansa sekä
vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat
on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(8)(8)   Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1
kohdan mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että
julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on
realistinen vuosien 2012–2013 osalta, jolloin BKT:n kasvun odotetaan olevan
keskimäärin noin 2,4 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2012
talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 3,8 prosenttia vuonna 2013. Ohjelmassa
esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa tasapainoista
kasvua tukeva kestävä finanssipolitiikka niin, että saavutetaan rakenteellinen
ylijäämä samalla kun varmistetaan riittävät finanssipoliittiset puskurit ja
kevennetään työhön kohdistuvaa verorasitusta. Strategian tavoitteena on myös
täyttää vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Ohjelman tavoitteena on ylittää
rakenteellista ylijäämää koskeva julkisen talouden keskipitkän aikavälin
tavoite vuodesta 2012 alkaen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun otetaan huomioon
(uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema[6] ja harkinnanvaraiset tulopuolen
toimenpiteet, julkisten menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa
vahvistettua menojen kasvun viitearvoa kaikkina vuosina lukuun ottamatta vuotta
2013 (jolloin keskipitkän aikavälin tavoite on määrä saavuttaa) ja vuotta 2014.
Samoin ohjelman tavoitteena on saavuttaa kokonaisylijäämä vuodesta 2014 alkaen.
Velkasuhde on reilusti alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ohjelman mukaan
on todennäköistä, että se supistuu vuoden 2013 jälkeen ja on noin 10 prosenttia
vuonna 2015.
(9)(9)   Viron julkisen talouden ylijäämä oli huomattava vuonna 2011.
Komission kevään 2012 talousennusteen mukaan talouskasvu näyttää paljon
heikommalta kuin vuonna 2011, ja talouskasvun odotetaan supistuvan 7,6
prosentista 1,6 prosenttiin. Sen vuoksi menojen tehokkuutta on valvottava
tiukemmin. Viro aikoo ottaa vuonna 2012 käyttöön rakenteellisen
talousarviosäännön menojen kurissa pitämiseksi. Tätä sääntöä olisi
täydennettävä vahvistamalla monivuotisten menotavoitteiden sitovaa luonnetta
heti kun talousarviosääntö on hyväksytty. Viro on näin ollen pannut osittain
täytäntöön tätä osa-aluetta koskevan suosituksen vuodelta 2011.
(10)(10)           Työmarkkinoiden osalta on toteutettu useita työn
verottamiseen liittyviä toimenpiteitä. Työnteon kannusteita voidaan kuitenkin
parantaa puuttumalla vajaakuntoisuus- ja työkyvyttömyysetuuksien saajien määrän
kasvuun ja tekemällä työnteosta kannattavaa työttömyys- ja vanhempainetuuksia
saaville pieni- ja suurituloisille. Vaikka korkean työttömyyden alentamiseksi
on toteutettu lupaavia toimia, pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyysaste on
edelleen korkea. Tämän vuoksi lasten köyhyysriski kasvaa työttömissä
kotitalouksissa, mihin on pyrittävä löytämään ratkaisu tehokkailla
sosiaalipalveluilla, perhepalvelut mukaan lukien. Perhetukea voitaisiin
tehostaa ilman talousarviovaikutuksia kohdentamalla paremmin vanhempain- ja perhe-etuuksien
jakoa ja poistamalla lapsiperusteiset tehottomat vapautukset tuloverosta.
(11)(11)           Energiatehokkuutta koskevaan kansalliseen
toimintasuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat vielä riittämättömät, kun
otetaan huomioon nykyinen siirtymä pois julkisesta liikenteestä. Uusi autokanta
on Virossa EU:n energiaintensiivisin. Polttoaineiden valmisteverot eivät riitä
muuttamaan kulutusmalleja. Useiden energiaan liittyvien EU:n direktiivien
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole vielä saatu täysin
päätökseen. Viron on edelleen monipuolistettava energian tuotantoaan.
Sähköinfrastruktuuria voitaisiin parantaa lisääntyvän tuulienergian
liittämiseksi verkkoon.
(12)(12)           Ammattikoulutuksen laatu ja saatavuus on parantunut
huomattavasti ja lisäuudistuksia on suunnitteilla vuosiksi 2012–2013. Kuitenkin
siirtymistä peruskoulutuksesta ammattikoulutukseen on parannettava, ja työssä
oppimiseen liittyvien ohjelmien laajentamista voitaisiin harkita. Elinikäiseen
oppimiseen osallistuminen lisääntyy, mutta vähän koulutettuihin työntekijöihin
ei kiinnitetä riittävästi huomiota. Koulutuksen kohdentamisessa työmarkkinoiden
tarpeisiin on edelleen ongelmia. Lisäksi keskiasteen koulutusta olisi
uudistettava kiireellisesti ja paikallisviranomaisten koulutuspalvelujen tarjontaa
olisi parannettava edelleen. Elinkeinoelämän ja korkea-asteen oppilaitosten
yhteistyö on edelleen vähäistä, ja osaamisvaltaista yksityissektoria olisi
kehitettävä edelleen.
(13)(13)           Laskevan väestökehityksen ottamiseksi huomioon ja
tasapainoisen ja kilpailukykyisen aluekehityksen varmistamiseksi
paikallishallinnon talouden kestävyys on varmistettava pitkällä aikavälillä
paikallisen tason julkisten palvelujen parantamiseksi ja suhteellisen
hajanaisten resurssien käytön optimoimiseksi. Pienen kokonsa vuoksi suurimmalla
osalla kunnista on vaikeuksia tuottaa tarpeelliset sosiaali-, terveys-, työmarkkina-,
liikenne- ja koulutuspalvelut.
(14)(14)            Viro on
tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja
vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden
edistämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen ja julkisen talouden kestävyyden
tukemiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien
sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.
(15)(15)           Komissio on laatinut EU-ohjausjakson puitteissa kattavan
analyysin Viron talouspolitiikasta. Se on arvioinut vakausohjelman ja
kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Viron
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja
arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia ottaen huomioon, että
Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n
tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä
annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä
suosituksissa 1–5.
(16)(16)           Neuvosto on tutkinut Viron vakausohjelman edellä
esitetyn arvioinnin perusteella, ja se antaa lausuntonsa[7] erityisesti jäljempänä
esitettävässä suosituksessa 1,
SUOSITTAA, että Viro toteuttaisi
vuosina 2012–2013 toimia, joilla se
1.           säilyttää julkisen talouden
rahoitusaseman vakauden toteuttamalla julkista taloutta koskevat suunnitelmat
aiotusti ja varmistaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen
saavuttamisen viimeistään vuoteen 2013 mennessä sekä menojen kasvun viitearvon
noudattamisen; täydentää suunniteltua talousarviosääntöä sitovammilla
monivuotisilla menosäännöillä keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä,
jatkaa julkisten menojen tehostamista ja nopeuttaa toimia harmaan talouden
vähentämiseksi;
2.           parantaa työnteon kannustimia
virtaviivaistamalla sosiaalietuusjärjestelmää ja lisäämällä vajaakuntoisuus-,
työttömyys- ja vanhempainetuuksien jakamiseen liittyvää joustoa varmistaen
kuitenkin riittävän sosiaaliturvan; parantaa sosiaalipalvelujen tarjontaa,
kohdentaa paremmin perhe- ja vanhempainetuudet ja poistaa vääristävät,
lapsiperusteiset tehottomat vapautukset tuloverosta; lisää nuorten ja
pitkäaikaistyöttömien osallistumista työmarkkinoille;
3.           kytkee ammatillisen ja
yleissivistävän koulutuksen tehokkaammin työmarkkinoiden tarpeisiin ja lisää
yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä; lisää vähän koulutettujen
työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen; edistää
tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien priorisointia ja kansainvälistämistä;
4.           parantaa erityisesti
rakennusten ja liikenteen energiatehokkuutta ja lisää ajoneuvoihin ja
jätteisiin liittyviä ympäristökannusteita, esimerkiksi ottamalla käyttöön
ajoneuvojen verotukseen liittyviä kannusteita; edistää uusiutuvien
energialähteiden käyttöä, mukaan lukien infrastruktuurin parantaminen ja
lainsäädäntö; jatkaa energiaverkkojen yhdistämistä muiden maiden
verkkoihin markkinoiden suhteellisen eristyneisyyden lopettamiseksi;
5.           edistää kuntien julkisen
talouden kestävyyttä, tehostaa niiden toimintaa ja varmistaa palvelujen
tehokkaan tarjonnan erityisesti ottamalla käyttöön vahvemmat kannustimet
kuntien yhdistymiselle tai yhteistyön lisäämiselle; asianmukaiset
uudistusehdotukset olisi tehtävä kohtuullisessa ajassa.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)311 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä huhtikuuta
2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

31995H0113

95/113/EY: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä maaliskuuta 1995, Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1993

Virallinen lehti nro L 080 , 08/04/1995 s. 0045 - 0045

NEUVOSTON SUOSITUS,annettu 20 päivänä maaliskuuta 1995,Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1993 (95/113/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 206 artiklan,ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen,ottaa huomioon 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/482/ETY merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön (1),ottaa huomioon Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1990 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta (2), ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetun, seitsemänteen Euroopan kehitysrahastoon (3) sovellettavan varainhoitoasetuksen ja erityisesti sen 69-77 artiklan,on tutkinut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteisiin liittyvät tulostilin ja taseet, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 1993, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 1993 (4) komission vastauksineen,sekä katsoo, ettäsisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) hallinnasta,komissio on toteuttanut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteet kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla, jaSUOSITTELEE Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1993.Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 1995.Neuvoston puolestaE. ALPHANDÉRYPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 263, 19.9.1991, s. 1(2) EYVL N:o L 229, 17.8.1991, s. 288(3) EYVL N:o L 266, 21.9.1991, s. 1(4) EYVL N:o C 327, 24.11.1994, s. 264-300 ja 421-435