               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen liittymiseksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  EU:n jäsenvaltioiden ja monien kalastusalan toimijoiden pyynnöstä komissio esittää, että EU liittyy aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) jäsenenä. Kyseinen elin perustettiin yleissopimuksella hoitamaan alueen kalastuksia.

                  EU:n liittyminen yleissopimukseen vastaisi EU:n jäsenvaltioiden ja unionin asianomaisen laivaston ilmaisemaa toivetta pääsystä hyödyntämään alueen luonnonvaroja. Se myös loisi lujan perustan NPFC:n toimialueeseen kuuluvien meren elollisten luonnonvarojen ja meriympäristön kestävälle hoidolle ja säilyttämiselle. Tämä on yhdenmukaista yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                     1
                   28 artiklan sekä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                     2
                   kanssa.

                  Yleissopimuksessa ei määrätä liittyvän sopimuspuolen ja NPFC:n välisistä neuvoteltavissa olevista oikeuksista tai velvollisuuksista. Liittyminen yleissopimukseen ja jäsenyys tai yhteistyötä tekevän muun kuin sopimuspuolen asema NPFC:ssä edellyttävät, että liittymisajankohtana voimassa olevat määräykset hyväksytään kaikilta osin.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ovat kansainvälisiä organisaatioita, joiden muodostajina ovat kalastusintressejä tietyllä alueella omaavat maat, joista osa on rantavaltioita, alueellisen integraation organisaatiot, kuten EU, ja kalastusyhteisöt. Jotkut alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hoitavat kaikkia tietyllä alueella esiintyviä kalakantoja, kun taas toiset keskittyvät yksittäisiin laajoilla maantieteellisillä alueilla esiintyviin laajasti vaeltaviin lajeihin, erityisesti tonnikalaan. Vaikka jotkin kyseisistä järjestöistä ovat pelkästään neuvoa-antavia, useimmilla on valtuudet vahvistaa saalis- ja pyyntiponnistusrajoituksia, teknisiä toimenpiteitä ja valvontavelvoitteita.

                  Osallistumista alueellisten kalastusjärjestöjen toimintaan koskevan komission tiedonannon
                     3
                   mukaisesti Euroopan unionilla, jota edustaa komissio, on aktiivinen rooli kuudessa tonnikalajärjestössä ja 11:ssä muita kuin tonnikalaa koskevassa järjestössä.

                  Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen tiedonannon ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: EU:n panos vastuulliseen valtamerten hoitoon”
                     4
                   ja tiedonannosta annettujen neuvoston päätelmien
                     5
                   mukaisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaikuttavuutta tukevien ja lisäävien ja tapauksen mukaan niiden hallintoa parantavien toimenpiteiden edistäminen on keskeinen piirre EU:n toiminnassa kyseisissä järjestöissä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ei sovelleta

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Tämä suositus neuvoston päätökseksi perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohtaan.

               •Toissijaisuusperiaate (muun kuin jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ei sovelleta

               •Toimintatavan valinta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut. Neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean valvomaan neuvotteluja neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Jäsenvaltiot ja joukko yksittäisiä EU:n kalastusalan toimijoita pyysivät vuoden 2017 lopussa komissiota aloittamaan liittymisneuvottelut. Asiaan kuuluvia organisaatioita ja eturyhmiä kuultiin vuoden 2018 alussa sen varmistamiseksi, että niiden näkemykset otetaan huomioon tulevissa neuvotteluissa EU:n mahdollisesta liittymisestä Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissioon. Niihin kuuluivat jäsenvaltioiden hallintojen, EU:n kalastusalan ja kansalaisjärjestöjen sekä EU:n kansalaisten ja kuluttajien edustajat. Kuulemisten yhteydessä EU:n kalastusala kehotti EU:n toimielimiä toteuttamaan tehokkaita toimia sen varmistamiseksi, että EU:n laivasto voisi aloittaa kalastustoiminnan NPFC:n toimialueella 1. heinäkuuta 2018. Se katsoi, että mahdollisesti nopein tapa tämän tavoitteen toteuttamiseksi on kaksivaiheinen toimintamalli, jolla EU:sta tulee ensin yhteistyötä tekevä muu kuin sopimuspuoli, joka on ilmaissut pyrkimyksensä tulla pian NPFC:n täysjäseneksi. Kuulemisten yhteydessä ei esitetty muita huomautuksia.

               •Asiantuntijatiedon käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutusten arviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  EU:n liittyminen yleissopimukseen edellyttää rahoitusosuuden maksamista vuosittain budjettikohdasta 11.03.02 (pakolliset rahoitusosuudet alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille). Sen suuruudeksi arvioidaan 90 000 euroa vuodessa. EU:n rahoitusosuus voi kasvaa, riippuen EU:n tulevista NPFC:n alueeseen liittyvistä kalastustiedoista. Tarkka määrä vahvistetaan asianomaisissa budjettikohdissa vuotuisessa talousarviomenettelyssä.

                  Vapaaehtoiset rahoitusosuudet järjestön talousarvioon tieteellisen tutkimuksen edistämiseksi budjettikohdasta 11.06.62.03 ovat myös todennäköisiä. Ne arvioidaan noin 200 000 euroksi vuodessa. Lisäksi budjettikohtaan 11.01.04.01 sisältyy tekninen tuki tieteellisten lausuntojen antamista varten NPFC:n kokouksissa. Kyseiset kustannukset arvioidaan 10 000 euroksi vuodessa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei sovelleta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen liittymiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi osana yhteistä kalastuspolitiikkaa sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

               (2)Neuvoston päätöksen 98/392/EY
                  6
                nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa. Yleissopimus velvoittaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä toimimaan yhteistyössä meren elollisten luonnonvarojen hoitamiseksi ja säilyttämiseksi.

               (3)Neuvoston päätöksen 98/414/EY
                  7
                nojalla unioni on osapuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa.

               (4)EU:n jäsenvaltiot ja kalastusalan toimijat ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita kalastamaan aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, soveltamisalaan kuuluvalla alueella.

               (5)Yleissopimukseen voivat liittyä alueellisen taloudellisen integraation organisaatiot. Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissio (NPFC) on elin, joka on perustettu suorittamaan yleissopimuksessa määrätyt tehtävät. Yleissopimuksen osapuolet osallistuvat päätöksentekomenettelyyn. Yleisenä sääntönä on, että NPFC tekee päätöksensä yksimielisesti.

               (6)Jos Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission vahvistamat ehdot ja edellytykset täyttyvät, yhteistyötä tekevä muu kuin sopimuspuoli voi osallistua kalastuksiin edellyttäen, että se sitoutuu toimimaan ja on aikaisemmin toiminut NPFC:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden mukaisesti. Yhteistyötä tekevät muut kuin sopimuspuolet eivät osallistu päätöksentekomenettelyyn, mutta niiden on toimittava kaikilta osin yhteistyössä NPFC:n kanssa ja sovellettava kalastuskomission hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Yhteistyötä tekeviä muita kuin sopimuspuolia kannustetaan suorittamaan rahoitusosuus NPFC:n talousarvioon.

               (7)On aiheellista varmistaa kantojen säilyttämiseen painottuva unionin toimintatapa maailman kaikilla valtamerillä sekä lujittaa unionin sitoutumista kalavarojen säilyttämiseen ja kestävään käyttöön pitkällä aikavälillä maailmanlaajuisesti. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen tiedonannon ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: EU:n panos vastuulliseen valtamerten hoitoon” ja tiedonannosta annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaikuttavuutta tukevien ja lisäävien ja tapauksen mukaan niiden hallintoa parantavien toimenpiteiden edistäminen on keskeinen piirre EU:n toiminnassa kyseisissä järjestöissä.

               (8)Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin yleissopimukseen liittymistä varten. Jos käy ilmeiseksi, että EU:n on mahdotonta liittyä yleissopimukseen tai liittyä siihen kohtuullisessa ajassa, on syytä neuvotella ehdot EU:n osallistumiselle yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissio valtuutetaan käymään neuvottelut Euroopan unionin puolesta aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, liittymistä varten.

               2 artikla

               Jos yleissopimukseen liittymistä koskevien neuvottelujen aikana käy ilmeiseksi, että EU:n on mahdotonta liittyä yleissopimukseen tai liittyä siihen kohtuullisessa ajassa, komissio valtuutetaan neuvottelemaan Euroopan unionin puolesta ehdot EU:n osallistumiselle Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission toimintaan yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään yhteistyössä neuvoston nimeämän erityiskomitean kanssa ja liitteissä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Suositus neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen liittymiseksi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  8

                  Edistetään valtamerten hallinnointia kansainvälisellä tasolla

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

               ◻Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
                  9

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Vahvempi maailmanlaajuinen toimija

               1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Erityistavoite

                  Edistetään valtamerten hallinnointia kansainvälisellä tasolla

                  Erityistavoite nro 3:

                  Kalastus kestävää maailmanlaajuisesti ja parempi kansainvälinen hallinto viimeistään vuonna 2020

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  EU n jäsenvaltiot ja talouden toimijat saavat pääsyn Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) hallinnoimalle yleissopimusalueelle.

                  Edistetään kantojen säilyttämiseen painottuvaa unionin toimintatapaa kaikilla valtamerillä ja lujitetaan unionin sitoutumista kalavarojen säilyttämiseen ja kestävään käyttöön pitkällä aikavälillä maailmanlaajuisesti.

               1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Kalastusta harjoittavien EU:n kalastusalusten lukumäärä

                  EU:n saaliiden lukumäärä

                  Kantojen pitkän aikavälin kestävyys parantunut

                  Niiden NPFC:n kokousten lukumäärä, joihin EU on osallistunut

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

                  EU:n toimijat Alankomaissa, Liettuassa, Latviassa, Puolassa ja Saksassa haluavat laajentaa kalastustoimintaansa Pohjois-Tyynellemerelle vahvistaakseen asemaansa globaaleina toimijoina. Samalla kasvavat mittakaavaedut, sillä EU:n laivasto harjoittaa jo kalastusta etelämpänä viereisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön eli Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön (SPRFMO) toimialueella.

                  EU:n osallistuminen NPFC:n työhön edistää myös osaltaan kantojen pitkän aikavälin kestävyyttä ja tukee tieteellistä tutkimusta yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisten tavoitteiden mukaisesti.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
                  Unionin osallistumisesta saatava lisäarvo (se voi olla tuloksena esimerkiksi koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta, tehokkuuden paranemisesta tai täydentävyyksistä). Tätä kohtaa sovellettaessa ”unionin osallistumisesta saatavalla lisäarvolla” tarkoitetaan arvoa, joka saadaan unionin toiminnan ansiosta sen arvon lisäksi, jonka jäsenvaltiot olisivat muutoin tuottaneet yksinään.

                  Syyt Euroopan tason toimiin (ex-ante)

                  Meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.

                  Odotettu EU:n luoma lisäarvo (ex-post)

                  Yhteisen kalastuspolitiikan perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti EU:n NFPC:hen liittymisen pääasiallisina tavoitteina on

                  a) päästä hyödyntämään NPFC:n luonnonvaroja;

                  b) aktiivisesti tukea ja edistää tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista;

                  c) edistää politiikan johdonmukaisuutta unionin aloitteisiin nähden erityisesti ympäristöä, kauppaa ja kehitystä koskevien toimien osalta, ja lisätä kehitysyhteistyön ja tieteellisen, teknisen ja taloudellisen yhteistyön puitteissa toteutettujen toimien yhdenmukaisuutta;

                  d) myötävaikuttaa kestävään kalastustoimintaan, joka on taloudellisesti kannattavaa ja edistää työllisyyttä unionissa;

                  e) varmistaa, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin yhteisen kalastuspolitiikan alalla sovellettavassa unionin oikeudessa, ja edistää unionin toimijoiden tasapuolisia toimintaedellytyksiä muiden kolmansien maiden toimijoihin nähden;

                  f) edistää ja tukea LIS-kalastuksen kitkemiseksi tarvittavia toimia kaikissa kansainvälisissä yhteyksissä;

                  g) edistää maakohtaisten valvontamekanismien perustamista ja vahvistamista.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Komission toimet kansainvälisellä ja kahdenvälisellä tasolla ovat tärkeä osa sen prioriteettia lujittaa EU:n roolia globaalina toimijana. Alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä esitettävät EU:n kannat perustuvat parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen tietoon, yhteisen kalastuspolitiikan vaatimuksiin ja periaatteisiin sekä EU:n valtamerten hallinnoinnissa soveltamaan kansainväliseen lähestymistapaan. Muiden osapuolten kannat eivät kuitenkaan aina mahdollista täyden tuen saamista. EU:ta edustaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kokouksissa komissio, joten kaikki kyseiset neuvottelut on käyty MARE-pääosaston johdolla, varmistaen aina asianmukaiset jäsenvaltioiden ja asiaan liittyvien sidosryhmien kuulemiset, yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämiseksi maailmanlaajuisesti.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Ehdotuksella viedään eteenpäin kestävää kalastusta maailmanlaajuisesti edistävää globaalia monenvälistä asialistaa. Tavoitteena on käsitellä keskeisen tärkeitä seikkoja kuten laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän (LIS) kalastuksen lopettamista tai liikakapasiteetin vähentämistä.

                  Ehdotuksen kautta yhdennetään kalastus-, kehitys-, ympäristö-, kauppa- ja muu politiikka paremmin toisiinsa kestävän ja vastuullisen hallinnon tavoitteiden eteenpäin viemiseksi.

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

               –◻
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.

               –◻
                     Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.

               X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2018,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  10

               X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               –◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle

               –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               –◻sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               Huomautukset:

                  Ei ole

               2.HALLINNOINTITOIMENPITEET

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  NPFC:n talousarvio hyväksytään vuosittain. NPFC:n menettelyjen mukaisesti komissio tarkastelee NPFC:n sihteeristön toimittamaa talousarvioesitystä, tarkistaa sen ja esittää siitä huomautuksia. Osapuolet tarkistavat lisäksi vuosittain talousarvion täytäntöönpanon. Talousarvio hyväksytään yksimielisesti.

                  Raportointi NPFC:n talousarvion täytäntöönpanosta tapahtuu myös vuosittain NPFC:n sihteeristön toimesta.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Todetut riskit

                  NPFC:n sopimuspuolet maksavat rahoitusosuutensa järjestön talousarvioon säännöllisesti. Maksamattomia rahoitusosuuksia ei nykyisellään ole.

               2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä

                  NPFC:n taloudellista tilannetta tarkastelee vuosittain rahoitus- ja hallintokomitea. Tilit tarkastetaan vuosittain hyväksyttyjen sitoumusten ja menojen osalta.

               2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

                  Kustannukset ovat rajalliset. Vertaisarviointi. Myöhemmät tarkistukset.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet.

                  NPFC:n vuotuisen talousarvion ja menoennusteen laatii NPFC:n sihteeristö vuosittain, minkä jälkeen sitä tarkastelee ja sen hyväksyy rahoitus- ja hallintokomitea, joka suosittaa sen hyväksymistä NPFC:lle. Tilit tarkastetaan vuosittain hyväksyttyjen sitoumusten ja menojen osalta.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määräraha- laji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero

                        JM/EI-JM
                           11

                        EFTA-mailta
                           12

                        ehdokasmailta
                           13

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        11 03 02: Pakolliset rahoitusosuudet kansainvälisille elimille (2)

                        JM

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11 01 04 01: Muu kuin operatiivinen hallinnollinen ja tekninen apu (2)

                        EI-JM

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11 01 02 11: Muut hallintomenot (5)

                        EI-JM

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11.06.62.03: Kansainvälisille järjestöille maksettavat vapaaehtoiset rahoitusosuudet (2)

                        JM

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määräraha- laji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero
                        [Nimi ………………………………………]

                        JM/EI-JM

                        EFTA-mailta

                        ehdokasmailta

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        [XX.YY.YY.YY]

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               [Tämän osan täyttämisessä on käytettävä

                  hallintomäärärahoja koskevaa laskentataulukkoa

                (tämän rahoitusselvityksen liitteessä oleva toinen asiakirja), joka on asetettava saataville CISNET-tietokantaan komission sisäistä lausuntokierrosta varten.]

               Vuotuisten menojen määrä riippuu rahoitusosuudesta, joka EU:n on maksettava järjestön talousarvioon ja josta päätetään NPFC:n vuosikokouksessa. Se arvioidaan nyt enintään 90 000 euroksi, mutta määrä voi kasvaa EU:n laivaston vuotuisesta kalastustoiminnasta riippuen.

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        2.

                        Luonnonvarojen suojelu ja hoito

                        PO MARE

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        11.03.02

                        Sitoumukset

                        (1)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        Maksut

                        (2)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0.090

                        0,090

                        0,540

                        11.06.62.03

                        Sitoumukset

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Maksut

                        (2 a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           14

                        Budjettikohdan numero 11.01.04.01

                        (3)

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Määrärahat YHTEENSÄ
                        PO MARE

                        Sitoumukset

                        = 1 + 1 a + 3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        Maksut

                        = 2 + 2 a

                        +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN <...> kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        Maksut

                        =5+ 6

               Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEIN 1-4 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ
                        (Viitemäärä)

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        Maksut

                        =5+ 6

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        5

                        ’Hallintomenot’

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi 2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        YHTEENSÄ

                        PO MARE

                        • Henkilöresurssit

                        • Muut hallintomenot

                        PO MARE YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        Maksut

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               –X
                     Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:

               Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        YHTEENSÄ

                        Tyyppi
                           15

                        Keskimäär. kustannukset

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 3 Kalastus kestävää maailmanlaajuisesti ja parempi kansainvälinen hallinto viimeistään vuonna 2020

                        - tuotos

                        - tuotos

                        - tuotos

                        Välisumma erityistavoite 1

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

                        ERITYISTAVOITE 2

                        - tuotos

                        Välisumma erityistavoite 2

                        KUSTANNUKSET YHTEENSÄ

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.3.1.Yhteenveto

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –X
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi        2022

                        Vuosi        2023

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 5

                        Henkilöresurssit

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,858

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 5, välisumma

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
                           16

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma

                        YHTEENSÄ

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –X
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        ·

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi 2020

                        Vuosi 2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        ·XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        · 01 01 02 (edustustot EU: n ulkopuolella)

                        ·01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        ·10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)

                        ·01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        ·01 04 yy
                           17

                        ·

                        ·- päätoimipaikassa

                        ·

                        ·

                        ·

                        ·- EU:n ulkop. edustustoissa

                        ·

                        ·01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        ·10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        ·Muu budjettikohta (mikä?)

                        ·1.50 YHTEENSÄ

               XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka tointa hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Edistää meren elollisten luonnonvarojen kestävää hoitoa ja säilyttämistä kansainvälisillä vesillä ja NPFC:n tulosten paranemista yhteisen kalastuspolitiikan ja sen ulkoisen ulottuvuuden tavoitteiden ja MARE-pääosaston prioriteettien mukaisesti.

                        Tukea NPFC:ssä yhteisen kalastuspolitiikan periaatteita ja vaatimuksia säilyttämis-, valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden osalta ja laatia tähän liittyviä neuvottelustrategioita EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi.

                        Suorittaa analyysejä ja kehittävät kalastusta koskevia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä varmistaen samalla politiikan koordinointi yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanossa.

                        Käydä säännöllistä vuoropuhelua sidosryhmien kanssa ja pitää yllä rakentavia suhteita unionin muihin toimielimiin ja kansainvälisiin elimiin.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               –X
                     Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

                  Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät.

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.

                  Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               –X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

               Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –X
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               –◻
                     Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               –◻
                     vaikutukset omiin varoihin

               –◻
                     vaikutukset sekalaisiin tuloihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
                           18

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Momentti …

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:

                  Ei ole

               Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.

                  Ei ole

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013 yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (3)

                        KOM(1999) 613 lopullinen.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (5)

                        Asiak. 7348/1/17 REV 1.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

                     (7)

                        Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

                     (8)

                        ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (9)

                        Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (10)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (11)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (12)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (13)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (14)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (15)

                        Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (16)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (17)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (18)

                        Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen liittymiseksi

               LIITE 1

               Ohjeet, joita komissio noudattaa käydessään Euroopan unionin puolesta neuvotteluja aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevaan yleissopimukseen liittymiseksi

               A
                     Neuvotteluohjeet

               1.
                     Neuvottelujen tarkoituksena on mahdollistaa Euroopan unionin liittyminen jäsenenä yleissopimukseen.

               2.
                     Neuvotellessaan Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) kanssa komission olisi

               –pyrittävä saavuttamaan EU:n laivastolle pääsy yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalle alueelle;

               –tavoiteltava EU:n osallistumista NPFC:n sopimuspuolena yleissopimuksessa vahvistettuun päätöksentekomenettelyyn;

               –tavoiteltava tarkoituksenmukaista osuutta NPFC:n hoitamista kalavaroista, ottaen huomioon EU:n laivastojen intressit;

               –edistettävä kantojen säilyttämiseen painottuvaa unionin toimintatapaa maailman valtamerillä sekä lujitettava unionin sitoutumista maailman kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kestävään käyttöön;

               –noudatettava yleissopimusta ja NPFC:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä;

               –noudatettava kansainvälistä oikeutta ja erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimusta, hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevaa vuoden 1995 sopimusta sekä aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä tehtyä sopimusta;

               –toimittava asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistettujen unionin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti.

               LIITE 2

               Ohjeet, joita komissio noudattaa käydessään Euroopan unionin puolesta neuvotteluja osallistumisesta yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissioon

               A
                     Neuvotteluohjeet

               1.
                     Neuvottelujen tarkoituksena on luoda Euroopan unionille mahdollisuus osallistua yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissioon.

               2.
                     Neuvotellessaan Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) kanssa komission olisi

               –pyrittävä saavuttamaan EU:n laivastolle pääsy yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalle alueelle;

               –tavoiteltava EU:n osallistumista yhteistyötä tekevänä muuna kuin NPFC:n sopimuspuolena;

               –tavoiteltava tarkoituksenmukaista osuutta NPFC:n hoitamista kalavaroista, ottaen huomioon EU:n laivastojen intressit;

               –edistettävä kantojen säilyttämiseen painottuvaa unionin toimintatapaa maailman valtamerillä sekä lujitettava unionin sitoutumista maailman kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kestävään käyttöön;

               –noudatettava yleissopimusta ja NPFC:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä;

               –noudatettava kansainvälistä oikeutta ja erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimusta, hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevaa vuoden 1995 sopimusta sekä aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä tehtyä sopimusta;

               –toimittava asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistettujen unionin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä tehdyn rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevan sopimuksen muuttamisesta siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston toimintaan

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta 11 päivänä toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/796
                     1
                   75 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin rautatieviraston, jäljempänä ‘virasto’, toimintaan voivat osallistua ne kolmannet maat, erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat, laajentumispolitiikan maat ja EFTA-maat, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen, jolla kyseiset maat ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat unionin oikeutta tai vastaavia kansallisia toimenpiteitä asetuksen (EU) 2016/796 soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, SEUT-sopimuksen 218 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Asetuksen soveltamisalaan kuuluvat ennen kaikkea rautateiden turvallisuus ja yhteentoimivuus.

                  Rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikenteestä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa, jäljempänä ‘maantieliikennesopimus’, määrätään yhteensovitetusta liikennepolitiikasta, joka kattaa maantie- ja rautatiekuljetukset sekä yhdistetyt kuljetukset.

                  Yhteistyö Sveitsin valaliiton kanssa on vuosien myötä vahvistunut ja kehittynyt positiivisesti. Sveitsin valaliiton maantieteellinen asema ja rooli tärkeänä kauttakulkumaana tekee siitä merkittävän kumppanin pyrittäessä luomaan turvallinen ja yhteentoimiva rautatiealue Eurooppaan.

                  Sekakomitean päätöksellä nro 1/2013
                     2
                   Sveitsin valaliitto sitoutui soveltamaan asiaa koskevaa unionin oikeutta vastaavia säännöksiä rautateiden yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alalla. Kyseiset säännökset on annettu ja niitä tosiasiallisesti sovelletaan Sveitsin valaliitossa. Sveitsin valaliitto osallistuu tarkkailijana rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa  11 päivänä toukokuuta 2016 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/797 (uudelleenlaadittu)
                     3
                   perustetun rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta käsittelevän komitean kokouksiin. Lisäksi sveitsiläiset asiantuntijat ovat osallistuneet tarkkailijoina viraston teknisiin kokouksiin.

                  On katsottu, että unionin ja Sveitsin valaliiton tähänastisen rakentavan yhteistyön vahvistaminen entisestään hyödyttäisi turvallisen ja yhteensopivan rautatiealueen luomista sekä varmistaisi sen, että Sveitsin valaliitto antaa käyttöön asiantuntemuksensa yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.

                  Näin ollen on syytä mahdollistaa periaatteessa Sveitsin valaliiton osallistuminen viraston toimintaan. Sveitsin valaliitto pyysi mahdollisuutta osallistua vuonna 2013.

                  Virasto ja Sveitsin valaliitto sopivat järjestelyistä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt Sveitsin valaliiton osallistumiselle viraston toimintaan. Virasto allekirjoittaa nämä järjestelyt saatuaan komission ja hallintoneuvoston suostumuksen, kuten asetuksen (EU) 2016/796 75 artiklan 2 kohdassa säädetään.

                  Järjestelyjä tehdessään virasto noudattaa määräyksiä, jota sisältyvät asetuksen (EU) 2016/796 75 artiklan 1 kohdassa mainittuun kyseessä olevan maan ja unionin välillä tehtyyn sopimukseen. Sveitsin valaliiton osalta kyseinen sopimus on maantieliikennesopimus.

                  Maantieliikennesopimus ei kuitenkaan tällä hetkellä sisällä tätä koskevia määräyksiä. Sen vuoksi ehdotetaan, että maantieliikennesopimuksen III osastoon, joka sisältää kansainväliseen rautatieliikenteeseen liittyvä määräyksiä, lisätään uusi artikla, joka koskee Sveitsin valaliiton mahdollista osallistumista viraston työhön.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä suositus on täysin yhdenmukainen yhteisen liikennepolitiikan kanssa yleisesti ja yhteisen rautatiepolitiikan kanssa erityisesti. Se mahdollistaa Sveitsin valaliiton osallistumisen viraston toimintaan asetuksen (EU) 2016/796 säännösten mukaisesti. Sveitsi sijaitsee merkittävien rautatieliikennekäytävien varrella ja sillä on hyvin kehittynyt ja kilpailukykyinen rautatieala, joka on tiiviisti yhdistetty EU:n rautatiealueeseen.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämä suositus noudattaa unionin ulkopolitiikkaa. Sveitsin valaliiton ja unionin suhteet perustuvat useisiin vuonna 1999 tehtyihin sopimuksiin, joihin kuuluu myös maantieliikennesopimus. Maantieliikennesopimuksen tavoitteena on toisaalta vapauttaa sopimuspuolten pääsy toistensa maanteiden ja rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen markkinoille ja toisaalta määrittää yhteensovitetun liikennepolitiikan yksityiskohtaiset säännöt.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artikla. Siinä määrätään unionin ja unionin ulkopuolisten maiden välisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa noudatettavasta menettelystä ja tällaisten sopimusten tekemisestä.

               •Suhteellisuus

                  Tässä suosituksessa ehdotetaan, että neuvosto antaa komissiolle luvan aloittaa neuvottelut Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksesta, jolla muutetaan 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä maantieliikennesopimusta. Koska tämän sopimuksen perusmääräyksiä voidaan muuttaa ainoastaan toisella sopimuspuolten kahdenvälisellä sopimuksella, ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tällä suosituksella, jolla valtuutetaan komissio aloittamaan neuvottelut Sveitsin kanssa, ei odoteta olevan välittömiä talousarviovaikutuksia. Viraston ja Sveitsin valaliiton väliset tulevat järjestelyt perustuvat asetuksen (EU) 2016/796 75 artiklaan, jossa esitetään yksityiskohtaiset säännöt Sveitsin valaliiton osallistumisesta viraston työhön, erityisesti tällaisen osallistumisen luonne ja laajuus, myös rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat määräykset.

               4.LISÄTIEDOT

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Päätöksen 1 artiklalla valtuutetaan komissio neuvottelemaan Sveitsin valaliiton kanssa maantieliikennesopimukseen tehtävästä muutoksesta, jolla luodaan perusta Sveitsin valaliiton osallistumiselle viraston toimintaan.

                  Päätöksen 2 artiklassa viitataan tämän suosituksen liitteenä oleviin neuvotteluohjeisiin.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä tehdyn rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevan sopimuksen muuttamisesta siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston toimintaan

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevassa sopimuksessa, jäljempänä ‘maantieliikennesopimus’, määrätään yhteensovitetusta liikennepolitiikasta, joka kattaa maantie- ja rautatiekuljetukset sekä yhdistetyt kuljetukset.

               (2)Yhteistyö Sveitsin valaliiton kanssa on vuosien myötä vahvistunut ja kehittynyt positiivisesti. Sveitsin valaliitto on antanut ja tosiasiallisesti soveltanut asiaa koskevaa unionin oikeutta vastaavia säännöksiä rautateiden yhteentoimivuuden ja turvallisuuden alalla. Sveitsin valaliitto osallistuu rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa  11 päivänä toukokuuta 2016 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/797 (uudelleenlaadittu) perustetun rautateiden yhteentoimivuutta ja turvallisuutta käsittelevän komitean kokouksiin tarkkailijana. Sveitsiläiset asiantuntijat ovat osallistuneet tarkkailijoina Euroopan unionin rautatieviraston, jäljempänä ‘virasto’, teknisiin kokouksiin. On katsottu, että unionin ja Sveitsin valaliiton tähänastisen rakentavan yhteistyön vahvistaminen entisestään hyödyttäisi turvallisen ja yhteensopivan rautatiealueen luomista sekä sen varmistamista, että Sveitsin valaliitto antaa käyttöön asiantuntemuksensa yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.

               (3)Sen vuoksi olisi aloitettava neuvottelut, joiden tavoitteena on tehdä Sveitsin valaliiton kanssa sopimus maantieliikennesopimuksen muuttamisesta siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen viraston toimintaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta Sveitsin valaliiton kanssa sopimus, jolla muutetaan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevaa sopimusta siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston toimintaan.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 352, 24.12.2013, s. 79.

                     (3)
                  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            LIITE
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä tehdyn rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevan sopimuksen muuttamisesta siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston toimintaan

               LIITE

               asiakirjaan

               Neuvotteluohjeet sopimuksen neuvottelemiseksi Sveitsin valaliiton kanssa Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä tehdyn rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevan sopimuksen muuttamiseksi siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston toimintaan

               Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikennettä koskevaa sopimusta olisi muutettava siten, että mahdollistetaan Sveitsin valaliiton osallistuminen Euroopan unionin rautatieviraston, jäljempänä ‘virasto’, toimintaan ilman äänioikeutta ja viraston kanssa asetuksen (EU) 2016/796
                  1
                75 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtävien järjestelyjen mukaisesti.

                     (1)
                  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Espanjan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Espanjan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Espanja kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, sen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Espanjaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri sekä yksityinen että julkinen ulkomainen ja kotimainen nettovelka on edelleen haavoittuvuustekijä tilanteessa, jossa työttömyysaste on korkea, ja tämä tilanne vaikuttaa muihin maihin. Ulkoisen tasapainon palauttaminen etenee, koska vaihtotase on ollut ylijäämäinen vuodesta 2013. Taustalla on kaupan alan suorituskyvyn rakenteellinen paraneminen. Ulkomainen nettovelka on kuitenkin edelleen suuri. Myös yksityisen sektorin velan vähentäminen etenee suotuisten kasvuolosuhteiden tukemana, mutta tarvetta velan vähentämiseen on edelleen. Aiempaa terveempi rahoitusala tukee talouden toimeliaisuutta. Vaikka BKT:n nimelliskasvu on ollut vahvaa, julkistalouden velkasuhde pienenee hitaasti. Työttömyysaste laskee edelleen nopeasti, mutta on edelleen hyvin korkea, ja työmarkkinoiden voimakas segmentoituneisuus estää työvoiman tuottavuuden nopeamman kasvun. Uudistusvauhti oli nopeaa vuosina 2012–2015, minkä jälkeen edistyminen suositusten täytäntöönpanossa on ollut vähäisempää. Tämänhetkinen taloustilanne tarjoaa myös tilaisuuden vielä tarvittavien uudistusten toteuttamiseen Espanjan talouden sietokyvyn parantamiseksi ja tuottavuuden kasvun edistämiseksi.

               (4)Espanjaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Espanja suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2018 mennessä neuvoston 8 päivänä elokuuta 2016 tekemän päätöksen
                  7
                mukaisesti, jossa Espanjaa kehotettiin toteuttamaan toimia alijäämän vähentämiseksi, sillä tämän katsottiin olevan välttämätöntä liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi.  Suunnitelman mukaan julkisen talouden rahoitusasema jatkaa kohenemista siten, että vuonna 2021 ylijäämä on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 vakausohjelmaan sisältyvät kaikki parlamentille 3 päivänä huhtikuuta toimitetussa talousarviolakiehdotuksessa olleet toimenpiteet sekä huhtikuun loppupuolella ilmoitetut lisätoimenpiteet. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa rakenteellisesti tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa ei suunnitelman mukaan saavuteta vuoden 2018 vakausohjelman kattamalla ajanjaksolla. Vuoden 2018 vakausohjelmassa ennustetaan, että julkistalouden velkasuhde supistuu 97,0 prosenttiin vuonna 2018, 95,2 prosenttiin vuonna 2019 ja 89,1 prosenttiin vuonna 2021. Ohjelmassa esitetyt makrotaloudelliset oletukset ovat uskottavia. Yleisesti julkisen talouden alijäämätavoitteiden suunniteltu saavuttaminen perustuu edelleen vahvoihin talousnäkymiin ja siihen, että julkiset menot kasvavat nimellistä BKT:tä hitaammin. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvat riskit liittyvät sekä voimakkaampaan tulojen kasvuun että komission ennustetta hillitympään menojen kasvuun sekä mahdolliseen ehdollisten vastuusitoumusten toteutumiseen.

               (5)Neuvosto suositti 8 päivänä elokuuta 2016, että Espanja korjaa liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään vuonna 2018 ja pyrkii siihen, että julkisen talouden alijäämä on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2016 tarkistetun talousennusteessa katsottiin, että tämä julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vastaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Espanja saavutti vuonna 2017 julkisen talouden alijäämän, joka oli 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten 8 päivänä elokuuta 2016 annetussa neuvoston päätöksessä edellytettiin. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan Espanjan julkisen talouden alijäämä supistuu 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä on 0,4 suhteessa BKT:hen suurempi kuin vuoden 2018 vakausohjelmassa asetettu ja neuvoston vahvistama julkisen talouden alijäämätavoite. Komission ennusteen mukaan julkiset tulot kasvavat vähemmän ja menot jonkin verran enemmän kuin vuoden 2018 vakausohjelmassa on arvioitu. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, kun otetaan huomioon parlamentille 3 päivänä huhtikuuta toimitettuun vuoden 2018 talousarviolakiehdotukseen sisällytetyt alijäämää kasvattavat toimenpiteet, ja kohentuu vain hieman vuonna 2019. Tämän vuoksi odotetaan, ettei vuoden 2018 julkisen talouden sopeutus eikä vuosien 2016–2018 kumuloitunut julkisen talouden sopeutus toteudu. Meneillään oleva talouskasvu tukee alijäämän supistamista, mutta sitä ei käytetä julkisen talouden rakenteelliseen vahvistamiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo lausunnossaan Espanjan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta, että suunnitelma on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen, koska liiallinen alijäämä korjataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaan oikea-aikaisesti, mutta se on komission näkemyksen mukaan samalla elvyttävä.

               (6)Jos liiallinen alijäämä korjataan oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla, Espanjaan aletaan soveltaa vuonna 2019 vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Kun otetaan huomioon, että Espanjan julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu positiivinen tuotantokuilu 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, nettomääräisten julkisten nimellisten perusmenojen
                  8
                pitäisi supistua vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella vähintään 0,3 prosenttia vuonna 2019, jotta rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan on merkkejä siitä, että talouden käyttämättömän kapasiteetin määrä on aliarvioitu. Espanjalla odotetaan olevan vuonna 2019 edelleen yksi EU:n korkeimmista työttömyysasteista, minkä odotetaan hillitsevän palkankorotuspaineita erityisesti yksityisellä sektorilla, ja toisaalta inflaation odotetaan olevan edelleen selvästi alle 2 prosenttia. Tämä osoittaa, että työmarkkinoilla on jäljellä ylikapasiteettia. Lisäksi vaikka komission arvio tuotantokuilun uskottavuudesta ei osoittaisi, että yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvat tuotantokuiluarviot ovat epäuskottavia, arvion mukaan Espanjan uskottavien tuotantokuiluarvioiden vaihteluväli on varsin suuri. Tällä perusteella 0,65 prosentin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen, mikä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 0,6 prosentin enimmäiskasvuvauhtia, vaikuttaa asianmukaiselta. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, komission kevään talousennusteen mukaan riskinä on merkittävä poikkeaminen vaaditulta julkisen talouden sopeutusuralta vuonna 2019. Lisäksi Espanjan ei ennakoida noudattavan väliaikaisen velkasäännön vaatimuksia vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Espanjan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja että vuodesta 2019 alkaen olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää.

               (7)Lisäksi neuvosto kehotti elokuussa 2016 Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä finanssipolitiikkansa kehyksen lujittamiseksi, jotta voidaan lisätä niiden mekanismien automaattisuutta, joiden tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja korjata poikkeamia julkisen talouden tavoitteista, ja vahvistaa julkisen talouden vakautta koskevan lain menosäännön vaikutusta julkisen talouden vakauttamiseen. Vuoden 2018 vakausohjelmassa ei kuitenkaan raportoida suunnitelmista lujittaa kansallista menosääntöä. Siinä ei myöskään raportoida toimenpiteistä, joilla lisätään lainsäädännössä korjaus- ja ennaltaehkäisymekanismien automaattisuutta. Neuvosto kehotti Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä myös julkisen hankintapolitiikan kehyksen parantamiseksi. Espanja on edistynyt tällä alalla hyväksymällä uuden julkisen sektorin sopimuksia koskevan lain marraskuussa 2017. Uudella lainsäädännöllä voidaan kuitenkin parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta ja avoimuutta vain, jos se pannaan nopeasti ja kunnianhimoisesti täytäntöön perustamalla uusi hallinnointirakenne ja parantamalla hankintamenettelyjen valvontamekanismeja kaikilla hallintotasoilla. Erityisesti tulevassa kansallisessa julkisia hankintoja koskevassa strategiassa olisi määritettävä uusille rakenteille kuuluvat ennakko- ja jälkitarkastukset. Hallitus antoi kesäkuussa 2017 riippumattomalle finanssipoliittiselle viranomaiselle tehtäväksi laatia tiettyjä julkisen sektorin tukia koskeva menojen uudelleenarviointi. Komissio valvoo uudelleenarvioinnin täytäntöönpanoa, ja sen odotetaan olevan valmis alkuvuodesta 2019.

               (8)Espanja toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (9)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  9
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  10
               .

               (10)Työllisyys on kasvanut edelleen hyvää vauhtia. Sitä ovat tukeneet aiempien työmarkkinauudistusten vaikutukset ja maltillinen palkkakehitys. Työttömyysaste jatkaa laskuaan, mutta se on edelleen selvästi kriisiä edeltävää tasoa korkeampi ja yksi korkeimmista EU:ssa Tämä tarkoittaa, että hyödyntämättä on merkittävästi erityisesti nuorten osaamispotentiaalia. Yli vuoden työttömänä olleiden osuus laskee, mutta tähän ryhmään kuuluu silti miltei puolet kaikista työttömistä. Espanja hyväksyi useita politiikka-aloitteita laajentaakseen yksilöllisen tuen koskemaan pitkäaikaistyöttömiä sekä auttaakseen nuoria pääsemään työmarkkinoille ja parantaakseen heidän työllistettävyyttään erityisesti lisäämällä nuorisotakuun piiriin kuuluvien määrää. Näiden toimenpiteiden tehokkuus riippuu myös siitä, mitkä ovat alueellisten julkisten työvoima- ja sosiaalipalvelujen valmiudet tarjota työnhakijoille yksilöllistä tukea. Tämä tilanne paranee hitaasti. Myös työnantajien kanssa voitaisiin tehdä enemmän yhteistyötä erityisesti lisäämällä työvoimapalvelujen hoitamien avointen työpaikkojen osuutta sekä kehittämällä työntekijöiden profilointia ja parantamalla työnantajien tarpeiden ja työntekijöiden kohtaamista. Samaan aikaan olisi jatkettava toimia työvoima- ja sosiaalipalvelujen koordinoinnin parantamiseksi, missä edistyttiin jonkin verran vuonna 2017.

               (11)Määräaikaisissa työsuhteissa olevien osuus on suurimpia EU:ssa ja koostuu pääasiassa nuorista ja matalan osaamistason työntekijöistä. Määräaikaiset työsuhteet ovat usein lyhytkestoisia ja tarjoavat vain harvoin ponnahduslaudan pysyvään työsuhteeseen. Niiden laaja käyttö myös sektoreilla, joilla toiminta ei ole tyypillisesti sesongeista tai suhdanteista riippuvaista, voi estää tuottavuuden nopeampaa kasvua. Määräaikaiset työsuhteet ovat usein myös yhteydessä vähäisempiin sosiaalietuuksiin ja suurempaan köyhyysriskiin. Vakituisten sopimusten osuus työllisyyden nettokasvusta on kasvanut kahden viime vuoden aikana, mutta lisätoimia tarvitaan, jotta voidaan kannustaa määräaikaisten sopimusten muuttamista toistaiseksi voimassa oleviksi. Työllistämiskannustinjärjestelmä on edelleen hajanainen eikä kohdistu tehokkaasti vakituisten työpaikkojen edistämiseen. Espanja hyväksyi suunnitelman määräaikaisten työsopimusten käytön vähentämiseksi julkisella sektorilla, mutta suunnitelman täytäntöönpano on vasta alussa. Sitä on nopeutettava, jotta vuodeksi 2019 asetettu 8 prosentin tavoite saavutettaisiin. Työsuojeluviranomaisten paremmat valmiudet ja tehokkuus määräaikaisten työsopimusten väärinkäytön torjumisessa ovat vauhdittaneet näiden työsopimusten muuttamista vakituisiksi työsopimuksiksi. Ei kuitenkaan vaikuta siltä, että tämä estäisi työnantajia käyttämästä runsaasti määräaikaisia sopimuksia. Vuoden 2017 alussa perustettu kolmikantaryhmä, jonka tarkoituksena on keskustella työpaikkojen laadusta, ei ole vielä esittänyt ehdotuksia. Työmarkkinaosapuolet ovat hiljattain alkaneet osallistua politiikkatoimien suunnitteluun enemmän, mutta tilanteessa on kuitenkin edelleen parantamisen varaa.

               (12)Talouskasvun ja työpaikkojen luomisen ansiosta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden osuus vähenee. Se kuitenkin ylittää yhä EU:n keskiarvon, samoin kuin tuloerot. Työssäkäyvien köyhyys on ongelma erityisesti niissä kotitalouksissa, joiden jäsenten työsopimukset ovat määräaikaisia tai osa-aikaisia. Lapsiköyhyysaste laskee, mutta on edelleen hyvin korkea. Muiden sosiaalisten tulonsiirtojen kuin eläkkeiden vaikutus köyhyyden vähentämiseen on alle EU:n keskiarvon ja vähenee entisestään. Toimeentulotukijärjestelmiin pääsyn ehdot vaihtelevat merkittävästi alueittain. Kansallisella tasolla toimii useita kansallisia järjestelmiä, jotka on kohdistettu erilaisille työnhakijaryhmille ja joita hallinnoivat eri tahot. Tämän vuoksi moni tukea tarvitseva ei saa sitä. Hiljattain tehtiin tutkimus, jossa arvioitiin kansallisen ja alueellisen toimeentulotukijärjestelmän tehoa, mutta sen seurauksena ei ole vieläkään laadittu toimintasuunnitelmaa. Sosiaalikorttijärjestelmän käyttöönotto tekisi myönnetyistä sosiaalietuuksista läpinäkyvämpiä ja helpottaisi osallistumista niihin liittyviin aktivointitoimenpiteisiin, vaikka sillä ei suoraan puututtaisi nykyisten järjestelmien heikkouksiin. Perhe-etuuksien vaikuttavuus on vähäistä ja kattavuus epätasaista. Espanjan eläkejärjestelmällä on tärkeä rooli ikääntyneiden elämänlaadun ylläpitämisessä. Tämän vuoksi heidän köyhyysriskinsä on merkittävästi alhaisempi kuin nuorempien sukupolvien. Palkkoihin verrattuna eläkkeet ovat tällä hetkellä korkeimpia EU:ssa. Tulevien vuotta 2018 koskevien ikääntymisraportin ja eläkkeiden riittävyyttä koskevan raportin
                  11
                ennusteiden mukaan vuosina 2011 ja 2013 toteutetut uudistukset edistivät kestävyyden varmistamista ja eläkkeiden riittävyyttä pitkällä aikavälillä. Eläkkeiden korotukset ja vuoden 2018 talousarvion hyväksymisprosessin aikana ehdotetun kestävyystekijän lykkääminen kuitenkin asettavat näihin uudistuksiin sitoutumisen kyseenalaiseksi. Samaan aikaan ei puututa päähaasteeseen, joka on tulevien eläkkeensaajien tulojen riittävyys ja joka liittyy korkeaan työttömyysasteeseen ja työmarkkinoiden segmentoitumiseen.

               (13)Espanjalaisten yritysten innovointikapasiteetin heikkouksiin puuttuminen voisi parantaa niiden tuottavuutta. Vaimeat investoinnit tutkimus- ja kehittämistoimiin haittaavat jatkuvasti innovointitoimintaa ja tuottavuuden kasvua, minkä vuoksi on erittäin epätodennäköistä, että kansalliset tutkimus- ja kehitysintensiteettiä koskevat Eurooppa 2020 -tavoitteet (2 %) saavutetaan. Tätä suuntausta vahvistaa se, että julkisten tutkimus- ja kehitysmäärärahojen toteutumisaste on alhainen ja pienenee yhä. Kansallisen tutkimus- ja innovointipolitiikan hallintoa yksinkertaistetaan, osittain myös uuden valtion tutkimusviraston kautta, mutta politiikkatoimien suunnittelun, toteuttamisen ja arvioinnin kansallinen ja alueellinen koordinointi on edelleen heikkoa. Uusi arviointikulttuuri, jonka myötä tukiohjelmien ja -politiikan tehokkuutta arvioitaisiin järjestelmällisesti, edistäisi politiikkaoppimista ja loisi synergiaa läpi kaikkien hallintotasojen.

               (14)Espanjalaisten yritysten vähäistä innovointikapasiteettia selittää myös osaamisen kohtaanto-ongelma, joka vaikuttaa kielteisesti tuottavuuden kasvun pitkän aikavälin potentiaaliin. Työssäkäyvien alikoulutus ja ylipätevyys on Espanjassa yleistä. Vaikka koulupudokkaiden määrä on vähentynyt merkittävästi viime vuosikymmenen aikana, se on edelleen selvästi yli EU:n keskiarvon. Koulupudokkaiden määrä ja oppimistulokset vaihtelevat paljon eri alueilla ja saattavat vaikuttaa mahdollisuuksien yhtäläisyyteen. Kohdennetuilla ohjelmilla näiden erojen poistamiseksi on ollut toistaiseksi vain vähän vaikutusta. Kansallinen opetusalaa koskeva sosiaalinen ja poliittinen sopimus on vasta neuvotteluvaiheessa. Sen tavoitteena on uudistaa koulutusjärjestelmää perusteellisesti. Sitä odotettaessa olisi tuettava opettajien ammatillista kehitystä vähentämällä määräaikaisia työsopimuksia sekä lisättävä opettajien koulutuksen resursseja. Samaan aikaan erityisesti korkea-asteen tutkinnon suorittaneilla on vaikeuksia löytää työmarkkinoilta sopivaa ja vakituista työtä. Oppilaitosten ja yritysten yhteistyön lisääminen voisi parantaa vastavalmistuneiden pääsyä työmarkkinoille ja tarjota yrityksille niiden innovointikapasiteetin lisäämiseen tarvitsemaa osaamista. Uudessa kansallista digitaalistrategiaa koskevassa ehdotuksessa tunnustetaan tarve parantaa digitaalisia taitoja. Haasteet liittyvät tieto- ja viestintäteknologian asiantuntijoiden vähäiseen määrään ja koulutusjärjestelmän roolin lisäämiseen digitaalisen osaamisen edistämisessä. Työntekijöiden digiosaamisen parantamiseen tähtäävän uudelleenkouluttamisen ansiosta myös Espanjan yritykset pysyisivät mukana kilpailussa yhä digitoidummassa taloudessa.

               (15)Tuottavuuden kasvua kahlitsevat myös erot liiketoimintaympäristön sääntelyssä. Nykyään liiketoimintaympäristöjen lainsäädännölliset erot ja rajoitukset aiheuttavat sen, että voittomarginaalit pysyvät korkeina, yritysten ja työntekijöiden alueellinen liikkuvuus vähenee ja tuottavuuden kasvu rajoittuu. Tätä haastetta varten laadittiin markkinoiden yhtenäisyyttä koskeva laki, mutta se on pantu täytäntöön vain osittain. Sen täytäntöönpanon valvontaa alueellisella ja paikallisella tasolla on parannettava ja eri alojen edustajien välisten konferenssien roolia vahvistettava. Laissa otettiin käyttöön periaate, jonka mukaan tiettyjen vaatimusten noudattaminen maan yhdessä osassa tarkoittaa, että yritykset voivat toimia maan koko alueella. Perustuslakituomioistuin katsoi useissa vuonna 2017 antamissaan tuomioissa, että tämä periaate on mitätön, jos oikeuteen ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa tai taloudellisen toiminnan harjoittamiseen ei sovelleta yhteisiä tai toisiaan vastaavia vähimmäisnormeja. Yhteisten tai toisiaan vastaavien normien käyttöönotto koko alueella voisi näiden tuomioiden perusteella edistää lain tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi eri hallintotasojen välistä yhteistyötä olisi parannettava kaikissa täytäntöönpanon vaiheissa, jotta hajanaisuuden kielteistä vaikutusta yrityksiin voidaan torjua tehokkaammin. Espanjassa perustettiin parempaa sääntelyä koskeva komitea, jonka tarkoituksena on varmistaa, että lainsäädäntö vastaa palveluja koskevaa EU:n säännöstöä. Sen työtä olisi vauhditettava ja täydennettävä. Tammikuussa 2017 hyväksytyssä palvelupaketissa tuotiin esiin tiettyjä säänneltyjä ammatteja, kuten maa- ja vesirakennusinsinöörejä ja arkkitehtejä, koskevat rajoitukset.
                  12
                Niiden poistamiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu toimia.

               (16)Instituutioiden laadun paraneminen voisi yleisesti parantaa luottamusta Espanjan talouteen ja lisätä hyötyä, jota on saatu tuotannon kasvun parantamistoimista. Puolueiden rahoittamisen läpinäkyvyyden sekä varallisuudesta ja eturistiriidoista ilmoittamisen suhteen on edistytty. Lisäksi liiketoimintaympäristö on hyötynyt korruption torjunnasta, vaikka alalla on edelleen ongelmia. Kansalaisten ja yritysten käsitykset oikeusjärjestelmän riippumattomuudesta ovat parantuneet. Toimet oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamiseksi ovat meneillään, ja niitä olisi jatkettava. Tällä laajalla alalla on edistytty jonkin verran, mutta luottamuksen lisääminen kaikkien hallintotasojen instituutioihin on edelleen haasteellista.

               (17)Liikenne-, energia- ja vesi-infrastruktuurin parantaminen edistäisi alueellista yhteenkuuluvuutta, yhdentymistä sisämarkkinoille ja tuottavuuden kasvua. Rajatylittävissä liikenne- ja energiayhteyksissä ja vesi-infrastruktuurissa on investointivaje. Rautateiden matkustaja- ja tavaraliikenteen infrastruktuuria voitaisiin käyttää paremmin. Espanjassa, Portugalissa ja Ranskassa on eri raideleveydet, mikä muodostaa kriittisen esteen rautatieyhteyksien parantamiselle, vaikka hiljattain on otettu käyttöön uusia rataosuuksia, joissa käytetään kansainvälisesti yleisintä standardiraideleveyttä. Myös Atlantin ja Välimeren rannikoiden pääsatamien ja sisämaassa sijaitsevien teollisuusalueiden välisissä rautatierahtiyhteyksissä on puutteita. Riittämättömät yhteydet myös vaikeuttavat parempaa integroitumista EU:n sähkö- ja kaasumarkkinoihin. Vesihuollon infrastruktuuriin olisi investoitava nykyistä enemmän, jotta voitaisiin esimerkiksi parantaa jätevesien käsittelyä, vähentää verkostoissa esiintyviä vuotoja ja tehostaa vedenjakelua. Tämä toisi Espanjalle ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia etuja.

               (18)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  13
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Espanjalle asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

               SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että noudatetaan neuvoston 8 päivänä elokuuta 2016 antamaa päätöstä, jossa Espanjalle annetaan liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä ilmoitus, esimerkiksi toteuttamalla toimenpiteet, joilla pannaan finanssipolitiikan ja hankintapolitiikan kehykset täytäntöön kaikilla hallintotasoilla; varmistaa tämän jälkeen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 0,6 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,65 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä;

               2.varmistaa, että työllisyys- ja sosiaalipalveluilla on valmiudet tarjota tehokasta tukea työnhakijoille esimerkiksi työnantajien kanssa tehtävän yhteistyön parantamisen kautta; edistää siirtymistä vakituisiin työsopimuksiin; parantaa perheiden tukemista ja puuttuu eroihin toimeentulotukijärjestelmien kattavuudessa yksinkertaistamalla kansallisten järjestelmien kokonaisuutta ja vähentämällä eroja alueellisiin järjestelmiin pääsyn vaatimuksissa. vähentää koulunkäynnin varhaista lopettamista ja koulutustulosten alueellisia eroja erityisesti tukemalla oppilaita ja opettajia paremmin;

               3.lisää julkisia investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja arvioi järjestelmällisesti alan tukipolitiikkaa sen tehon varmistamiseksi; lisää yhteistyötä oppilaitosten ja yritysten välillä osaamisen kohtaanto-ongelman helpottamiseksi; edistää markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanoa varmistamalla, että taloudellisen toiminnan aloittamisoikeutta tai harjoittamista koskevat säännöt, erityisesti palvelualalla, ovat kyseisen lain periaatteiden mukaiset, sekä parantamalla hallintoviranomaisten välistä yhteistyötä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        EUVL L 148, 10.6.2017, s. 38–41.

                     (8)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Euroopan komissio (2018), eläkkeiden riittävyyttä koskeva raportti (2018): nykyinen ja tuleva vanhuusiän tulojen riittävyys EU:ssa, osa I ja osa II, sosiaalisen suojelun komitean ja Euroopan komission (DG EMPL) yhteinen raportti, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.