title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 11 päivänä joulukuuta 2015, vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisestä ja asettamisesta kolmansissa maissa oleville vastuille (EJRK/2015/1)

text:
               12.3.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 97/1

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä joulukuuta 2015,
   vastasyklisten puskurikantojen hyväksymisestä ja asettamisesta kolmansissa maissa oleville vastuille
   (EJRK/2015/1)
   (2016/C 97/01)
   EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan b, d ja f alakohdan sekä 16–18 artiklan,
   ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (2) ja erityisesti sen 138 ja 139 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 tehdyn Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (3) ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan sekä 18–20 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Suhdanteita myötäilevä rahoituskriisien laajeneminen reaalitalouteen pankkijärjestelmän ja rahoitusmarkkinoiden välityksellä on ollut yksi maailmanlaajuisessa rahoituskriisissä eniten epätasapainoa aiheuttaneista tekijöistä. Luotonannon liiallista kasvua seuraava talouden laskusuhdanne voi johtaa suuriin tappioihin pankkisektorilla ja käynnistää noidankehän. Tällaisessa tilanteessa luottolaitosten toimenpiteet, joilla ne pyrkivät vahvistamaan taseitaan, saattavat supistaa reaalitalouden luotottamista, kiihdyttää talouden laskusuhdannetta ja heikentää edelleen niiden taseita.

               (2)

               Vastasyklinen pääomapuskuri on suunniteltu vaikuttamaan tätä suhdanteita myötäilevää dynamiikkaa vastaan pankkisektorin häiriönsietokykyä vahvistamalla. Vastasyklisen pääomapuskurin ylläpitämistä edellyttävät säännöt ovat osa Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) pankkien omien varojen riittävyydestä joulukuussa 2010 antamia uusia maailmanlaajuisia sääntelystandardeja (Basel III -säännöt), jotka pantiin Euroopan unionissa täytäntöön direktiivillä 2013/36/EU. Vastasyklistä puskurikantaa korottamalla nimetyt viranomaiset tai julkiset laitokset voivat vaatia pankkisektorilta pääoman korottamista ajanjaksoina, jolloin luotonannon liiallinen kasvu kasvattaa koko järjestelmää uhkaavia riskejä. Tällaisten riskien toteutuessa viranomaiset voivat asettaa matalamman vastasyklisen puskurikannan ja sallia tämän lisäpääomapuskurin käyttämisen odottamattomien tappioiden kattamiseen. Tällä pankkisektorille annetaan mahdollisuus jatkaa reaalitalouden luototusta lakisääteisiä pääomavaatimuksia noudattaen.

               (3)

               Rajatylittävä lainananto antaa vastasykliselle pääomapuskurille kansainvälisen ulottuvuuden. Jäsenvaltioiden kansallisten pankkisektoreiden kolmansiin maihin liittyvät vastuut voivat synnyttää tappioita. Tällaiset tappiot voisivat olla merkittäviä, jos sellaisen kolmannen maan talous, jossa jonkin jäsenvaltion kotimaisella pankkisektorilla on olennaisia vastuita, joutuu luotonannon liiallisen kasvun seurauksena laskusuhdanteeseen.

               (4)

               Vastasyklistä pääomapuskuria koskeva Basel III -säännöstö on suunniteltu siten, että tällainen kansainvälinen ulottuvuus voidaan ottaa huomioon. Säännöstön mukaan lainkäyttöalueiden on hyväksyttävä virallisesti toistensa vastasykliset puskurikannat. Jos tietyn lainkäyttöalueen viranomainen korottaa vastasyklistä puskurikantaa suojatakseen kotimaista pankkisektoriaan luotonannon liialliselta kasvulta, muiden lainkäyttöalueiden viranomaisten olisi sovellettava samaa vastasyklistä puskurikantaa kotimaisten pankkiensa kyseiseen maahan liittyviin vastuisiin. Tämän säännöstön mukaan pankit laskevat puskurivaatimuksensa vastuidensa maantieteellisen sijainnin perusteella. Basel III -säännöstössä säädetään pakollisesta lainkäyttöalueiden välisestä vastavuoroisuudesta vastasyklisille puskurikannoille 2,5 prosenttiin saakka, ellei siirtymäsäännöksistä muuta johdu. Johdonmukaisesti eri oikeusjärjestelmissä sovellettuna tällainen oikeusjärjestelmien välinen vastavuoroisuus auttaisi suojaamaan tietyn lainkäyttöalueen pankkisektoria riskeiltä, jotka liittyvät luotonannon liialliseen kasvuun muilla lainkäyttöalueilla.

               (5)

               Koska BCBS:n standardit eivät ole oikeudellisesti sitovia, vastasyklistä pääomapuskuria ei välttämättä panna täytäntöön kaikilla maailman lainkäyttöalueilla samalla tavoin. Täytäntöönpano saatetaan toteuttaa niissä viiveellä tai jättää kokonaan toteuttamatta. Euroopan unionissa direktiivin 2013/36/EU 136 artiklassa säädetään siitä, millä tavoin nimettyjen viranomaisten on asetettava vastasyklinen puskurikanta kotimaisille vastuille. Tarkempia ohjeita direktiivin 2013/36/EU 135 artiklassa edellytetystä vastasyklisten puskurikantojen asettamisesta kotimaisille vastuille annetaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2014/1 (4). Unionissa on siis olemassa yhteinen oikeudellinen säännöstö, joka on suunniteltu torjumaan taipumusta toimimatta jättämiseen, ja vastasyklisen puskurikannan asettaminen kotimaisille vastuille tulee vuodesta 2016 alkaen pakolliseksi. On kuitenkin epävarmaa, panevatko BCBS:ään kuulumattomat kolmannet maat vastasyklisen pääomapuskurin täytäntöön, ja missä määrin ne niin tekevät.

               (6)

               Nimetyillä viranomaisilla on oikeudelliset valtuudet suojella pankkisektoreitaan riskeiltä, jotka johtuvat liiallisesta luotonannon kasvusta kolmansissa maissa. Direktiivin 2013/36/EU 139 artiklassa erityisesti annetaan nimetyille viranomaisille mahdollisuus tietyissä tilanteissa asettaa kolmanteen maahan liittyville vastuille vastasyklinen puskurikanta, jota kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden laitosten on sovellettava laskiessaan laitoskohtaista vastasyklistä pääomapuskuria. Nimetty viranomainen voi ryhtyä toimenpiteisiin tilanteissa, joissa asianomainen kolmannen maan viranomainen ei ole asettanut eikä julkaissut vastasyklistä puskurikantaa kyseiselle kolmannelle maalle tai joissa nimetty viranomainen katsoo, ettei asianomaisen kolmannen maan viranomaisen kyseiselle kolmannelle maalle asettama vastasyklinen puskurikanta ole riittävä jäsenvaltioiden kansallisten pankkisektorien suojelemiseksi mahdollisilta tappioilta, jotka liittyvät luotonannon liialliseen kasvuun kyseisessä kolmannessa maassa.

               (7)

               Koordinoimaton vastasyklisten puskurikantojen asettaminen kolmansiin maihin liittyville vastuille saattaa johtaa siihen, että unionin alueella sovelletaan erilaisia pääomavaatimuksia samaan kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin ja samoihin riskeihin. Nimetyt viranomaiset saattavat kehitystä kolmannessa maassa analysoidessaan tehdä erilaisia päätelmiä siitä, onko luotonannon kasvua kyseisessä maassa pidettävä liiallisena ja muodostaako se niiden kotimaiselle pankkijärjestelmälle riskin, jota on tarpeen lieventää. Vaikka nimetyt viranomaiset päätyisivätkin samaan riskinarviointiin, ne saattavat tehdä erilaisia päätelmiä siitä, mikä on tämän riskin lieventämiseen tarvittava asianmukainen vastasyklinen puskurikanta.

               (8)

               Koordinoimaton vastasyklisten puskurikantojen hyväksyminen kolmansiin maihin liittyville vastuille voi johtaa myös erilaisiin pääomavaatimuksiin unionin alueella. Unionin oikeudessa edellytetään, että nimetyt viranomaiset tai toimivaltaiset kolmannen maan viranomaiset hyväksyvät vastasykliset puskurikannat 2,5 prosenttiin saakka, ellei vuosia 2016–2019 koskevista, direktiivin 2013/36/EU 160 artiklan mukaisista siirtymäsäännöksistä muuta johdu. Suosituksen EJRK/2014/1 mukaan nimettyjen viranomaisten pitäisi yleisesti hyväksyä pakollista tasoa pidemmälle menevät vastasykliset puskurikannat, mutta tämä koskee ainoastaan nimettyjen viranomaisten unionin muilla lainkäyttöalueilla asettamia vastasyklisiä puskurikantoja eikä asianomaisten kolmansien maiden viranomaisten kolmansille maille asettamia puskurikantoja. Tämän vuoksi se, millä tavoin asianomaisen kolmannen maan viranomaisten asettamat vastasykliset puskurikannat virallisesti hyväksytään, saattaa unionin alueella vaihdella. Erityisesti ennen vuotta 2019 osa nimetyistä viranomaisista saattaa valita siirtymäsäännösten soveltamisen ja osa niistä poikkeamisen. Lisäksi vuodesta 2019 lähtien toiset nimetyistä viranomaisista saattavat päättää vapaaehtoisesti hyväksyä 2,5 prosenttia ylittävät vastasykliset puskurikannat ja toiset saattavat päättää olla niitä hyväksymättä.

               (9)

               Samaan kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin ja samoihin riskeihin sovellettavat erilaiset pääomavaatimukset ovat unionin alueella tyypillisesti ei-toivottuja, koska ne vaarantaisivat tasavertaiset toimintaedellytykset unionin alueella ja tarjoaisivat mahdollisuuden sääntelyerojen hyväksikäyttöön. Niillä unionin lainkäyttöalueilla sijaitsevia luottolaitoksia, joissa tiettyyn kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin sovelletaan muilla unionin lainkäyttöalueilla sovellettua vastasyklistä puskurikantaa matalampaa vastasyklistä puskurikantaa, kannustettaisiin kasvattamaan markkinaosuuttaan lisäämällä luotonantoa tähän kolmanteen maahan. Tällainen luotonannon kasvu voisi johtaa siihen, että tietyllä lainkäyttöalueella sijaitsevilla luottolaitoksilla on tiettyyn kolmanteen maahan liittyviä suuria riskikeskittymiä. Tällaiset epäyhtäläiset toimintaedellytykset ja niiden luomat kannustimet sääntelyerojen hyväksikäyttöön voisivat viime kädessä uhata unionin rahoitusvakautta.

               (10)

               Euroopan järjestelmäriskikomitealla (EJRK) on olennainen merkitys varmistettaessa, että kolmansiin maihin liittyviin vastuisiin sovelletaan tyypillisesti samaa vastasyklistä puskurikantaa koko unionin alueella. EJRK:lle on annettu nimenomaisesti tehtäväksi tätä koskevan yhdenmukaisuuden saavuttaminen direktiivin 2013/36/EU 139 artiklan 3 kohdan mukaisesti. EJRK katsoo, että se voi parhaiten täyttää tämän tehtävän edistämällä kolmansiin maihin liittyviin vastuisiin sovellettavan puskurikannan hyväksymisessä ja asettamisessa noudatettavaa yhtenäistä lähestymistapaa koko unionin alueella.

               (11)

               Tämän suosituksen tarkoituksena on taata, että tiettyyn kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin sovelletaan tyypillisesti kaikkialla Euroopan unionissa samaa vastasyklistä puskurikantaa. Suositus koskee a) nimettyjen viranomaisten antamaa virallista hyväksyntää, joka koskee asianomaisen kolmannen maan viranomaisen kyseiselle maalle asettamaa vastasyklistä puskurikantaa; b) nimettyjen viranomaisten suorittamaa vastasyklisen puskurikannan asettamista tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille; c) nimettyjen viranomaisten suorittamaa matalamman vastasyklisen puskurikannan asettamista silloin, kun riskit tietyssä kolmannessa maassa pienentyvät tai toteutuvat; ja d) nimettyjen viranomaisten ilmoitusta vastasyklisestä puskurikannasta kolmanteen maahaan liittyville vastuille.

               (12)

               Suosituksella A on tarkoitus varmistaa, että nimetyt viranomaiset tyypillisesti hyväksyvät saman vastasyklisen puskurikannan, jonka tietyn kolmannen maan viranomaiset ovat asettaneet kyseiselle maalle. Tämän saavuttamiseksi suositus perustuu unionin oikeudessa asetetulle vaatimukselle vastasyklisten puskurikantojen virallisesta hyväksymisestä täysimääräisesti 2,5 prosenttiin saakka, jollei siirtymäsäännöksistä johdu muuta. Nimettyjä viranomaisia suositetaan koordinoimaan yli 2,5 prosenttiin asetettujen vastasyklisten puskurikantojen hyväksyminen EJRK:n kautta. Tällöin EJRK antaa suosituksen muodossa nimetyille viranomaisille ohjeita siitä, pitäisikö jonkin kolmannen maan asettama korkeampi vastasyklinen puskurikanta hyväksyä ja missä määrin niin pitäisi tehdä. EJRK:n sihteeristö seuraa vastasyklisten puskurikantojen asettamista niiden kolmansien maiden osalta, jotka ovat BCBS:n jäseniä, kun taas nimettyjen viranomaisten tulisi ilmoittaa EJRK:lle siinä tapauksessa, että muu kuin BCBS:n jäsenenä oleva kolmas maa asettaa vastasyklisen puskurikannan yli 2,5 prosenttiin. Lisäksi nimettyjä viranomaisia suositetaan ilmoittamaan EJRK:lle, kun niillä on epäselvyyttä siitä, tulisiko tietty kolmannen maan toteuttama toimenpide hyväksyä direktiivin 2013/36/EU mukaan vastasykliseksi pääomapuskuriksi. Tällaisissa tapauksissa EJRK antaa ohjeita suosituksen muodossa.

               (13)

               Suosituksella B on tarkoitus varmistaa, että kun nimetyt viranomaiset käyttävät toimivaltaansa asettaa tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille vastasyklinen puskurikanta, ne asettavat tämän kannan samalle tasolle. Nimettyjä viranomaisia rohkaistaan käyttämään direktiivin 2013/36/EU 139 artiklan mukaisia toimivaltuuksiaan. Niiden tulisi erityisesti selvittää, mihin kolmansiin maihin liittyviä olennaisia vastuita niiden lainkäyttöalueen pankkijärjestelmällä on. Nimettyjen viranomaisten pitäisi lisäksi seurata kehitystä näissä kolmansissa maissa luotonannon liiallisen kasvun merkkien varalta. Nimettyjen viranomaisten tulisi ilmoittaa EJRK:lle, jos ne havaitsevat tällaisia merkkejä tietyssä seurantansa kohteena olevassa kolmannessa maassa ja katsovat, että tähän kolmanteen maahan liittyville vastuille on tarpeen asettaa vastasyklinen puskurikanta. Jos EJRK katsoo, että lieventäviä toimia pitäisi koordinoida unioninlaajuisesti, se antaa nimetyille viranomaisille suosituksen asianmukaisen vastasyklisen puskurikannan asettamisesta kyseiseen kolmanteen maahan liittyville vastuille.

               (14)

               Suosituksella C on tarkoitus varmistaa, että silloin kun vastasyklinen puskurikanta tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille on tarpeen asettaa matalammalle tasolle sen vuoksi, että riskit ovat joko pienentyneet tai toteutuneet, koko unionin alueella sovelletaan tätä samaa matalampaa vastasyklistä puskurikantaa. Tämän vuoksi suositetaan, että kun nimetyt viranomaiset asettavat vastasyklisen puskurikannan tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille matalammalle tasolle, ne noudattaisivat samaa lähestymistapaa kuin vastasyklistä puskurikantaa korottaessaan. Tämä merkitsee sitä, että mikäli nimetyt viranomaiset ovat virallisesti hyväksyneet tai asettaneet vastasyklisen puskurikannan tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille EJRK:n suosituksen mukaisesti, niiden on työskenneltävä EJRK:n kanssa vastasyklisen puskurikannan asianmukaisen tason määrittämiseksi kolmanteen maahan liittyville vastuille, kun kyseinen kolmas maa asettaa vastasyklisen puskurikannan alemmalle tasolle. Tällaisessa tapauksessa EJRK antaa suosituksen muodossa nimetyille viranomaisille ohjeita asianmukaisesta vastasyklisestä puskurikannasta kyseiseen kolmanteen maahan liittyville vastuille. EJRK seuraa BCBS:n jäseninä olevien kolmansien maiden puskurikantojen asettamista, kun taas nimettyjen viranomaisten tulisi ilmoittaa EJRK:lle, kun muu kuin BCBS:n jäsenenä oleva kolmas maa, asettaa vastasyklisen puskurikannan matalammalle tasolle. Lisäksi suositetaan, että nimettyjen viranomaisten, jotka ovat EJRK:n suosituksen johdosta hyväksyneet vastasyklisen puskurikannan tiettyyn kolmanteen maahan liittyville vastuille, tulisi ilmoittaa EJRK:lle, mikäli ne katsovat, että riskit tässä kolmannessa maassa ovat lieventyneet tai ovat toteutumassa.

               (15)

               Suosituksen D tarkoituksena on taata, että päätöksistä vastasyklisistä puskurikannoista kolmansiin maihin liittyville vastuille tiedotetaan unionissa selkeällä tavalla. Tämän pitäisi auttaa hallitsemaan yleisön odotuksia, varmistamaan, että toimia nimettyjen viranomaisten välillä voidaan koordinoida, ja tehostamaan makrovakauspolitiikan uskottavuutta, tilivelvollisuutta ja tehokkuutta. Nimettyjen viranomaisten tulisi tämän saavuttamiseksi soveltaa vastasyklisten puskurikantojen virallista hyväksymistä, asettamista ja laskemista koskevaan menettelyyn samaa periaatetta, joka suosituksessa EJRK/2014/1 on vahvistettu kotimaisia vastuita koskevien vastasyklisten puskurikantojen ilmoittamista varten.

               (16)

               Direktiivin 2013/36/EU 136 artiklan mukaan kunkin jäsenvaltion on nimettävä viranomainen tai elin, joka vastaa vastasyklisten puskurikantojen asettamisesta ja virallisesta hyväksymisestä. Lisäksi neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 (5) annetaan erityisiä tehtäviä Euroopan keskuspankille (EKP). EKP voi erityisesti soveltaa vastasyklisiin pääomapuskureihin vaatimuksia, jotka ovat tiukempia kuin vaatimukset, joita yhteiseen valvontamekanismiin osallistuvat nimetyt viranomaiset soveltavat, ja sillä on kaikki valtuudet ja velvoitteet, jotka nimetyillä viranomaisilla asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla on. EKP:tä pidetään yksinomaan tässä tarkoituksessa nimettynä viranomaisena.

               (17)

               EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen, kun Euroopan unionin neuvostolle on ilmoitettu hallintoneuvoston aikeesta julkaista suositukset sekä annettu mahdollisuus toimia,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   1 JAKSO

      SUOSITUKSET

      Suositus A – Kolmannen maan viranomaisen asettamien vastasyklisten puskurikantojen virallinen hyväksyminen

               1.

               Kun asianomainen kolmannen maan viranomainen asettaa kyseiselle kolmannelle maalle vastasyklisen puskurikannan, joka ylittää 2,5 prosenttia, nimettyjä viranomaisia suositetaan viipymättä ilmoittamaan asiasta EJRK:lle saadakseen ohjeita yhdenmukaisesta hyväksymisestä koko unionin alueella, ellei puskurikantaa sovelleta maahan, joka on BCBS:n jäsen, tai ellei muu nimetty viranomainen ole jo ilmoittanut EJRK:lle kyseisestä vastasyklisestä puskurikannasta. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

               2.

               Jos nimetyillä viranomaisilla on epäselvyyttä siitä, onko tietyn kolmannen maan viranomaisen hyväksymä toimenpide hyväksyttävä direktiivin 2013/36/EU mukaisesti vastasyklisenä puskurikantana, nimettyjä viranomaisia suositetaan viipymättä ilmoittamaan asiasta EJRK:lle, ellei muu nimetty viranomainen ole jo tehnyt ilmoitusta EJRK:lle. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

      Suositus B – Vastasyklisten puskurikantojen asettaminen kolmansiin maihin liittyville vastuille

               1.

               Nimettyjä viranomaisia suositetaan määrittämään olennaiset kolmannet maat vuosittain. Tämän määrittämisen pitäisi perustua – tähän kuitenkaan välttämättä rajoittumatta – kvantitatiivisiin tietoihin kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden laitosten kolmansiin maihin liittyvistä vastuista. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset toimittavat tämän suosituksen liitteessä II olevaa asiakirjamallia käyttäen luettelon tällaisista olennaisista kolmansista maista EJRK:lle kunkin vuoden toisen vuosineljänneksen aikana.

               2.

               Nimettyjä viranomaisia suositetaan seuraamaan luotonannon liiallisesta kasvusta aiheutuvia riskejä vähintään 1 kohdan mukaisesti määritetyissä olennaisissa kolmansissa maissa vuosittain, lukuun ottamatta maita, joita EJRK jo seuraa päätöksen EJRK/2015/3 (6) mukaisesti. Nimettyjä viranomaisia suositetaan ilmoittamaan EJRK:lle tapauksista, joissa ne päättävät olla seuraamatta olennaista kolmatta maata sen vuoksi, että EJRK jo seuraa tätä maata päätöksen EJRK/2015/3 mukaisesti. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat näistä tapauksista EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä II olevaa asiakirjamallia käyttäen.

               3.

               Nimettyjä viranomaisia suositetaan ilmoittamaan EJRK:lle tilanteista, joissa ne katsovat, että asianomaisen kolmannen maan viranomaisen olisi asetettava ja julkaistava vastasyklinen puskurikanta kyseiselle kolmannelle maalle, tai joissa asianomaisen kolmannen maan viranomaisen kyseiselle kolmannelle maalle asettamaa ja julkaisemaa vastasyklistä puskurikantaa ei voida pitää riittävänä kotimaisten rahalaitosten suojelemiseksi riskeiltä, jotka liittyvät liiallisen luotonannon kasvuun kyseisessä kolmannessa maassa. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän päätöksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

      Suositus C – Vastasyklisten puskurikantojen asettaminen matalammalle tasolle kolmansiin maihin liittyville vastuille

               1.

               Jos kolmannen maan asianomaisen viranomaisen kyseiselle maalle asettama vastasyklinen puskurikanta hyväksytään EJRK:n suosituksen perusteella ja asianomainen kolmannen maan viranomainen asettaa vastasyklisen puskurikannan alemmalle tasolle, nimettyjä viranomaisia suositetaan viipymättä ilmoittamaan asiasta EJRK:lle saadakseen ohjeita vastasyklisten puskurikantojen yhdenmukaisesta virallisesta hyväksymisestä tai uusien, matalampien puskurikantojen asettamisesta, ellei kyseistä kantaa sovelleta maahan, joka on BCBS:n jäsen, tai ellei muu nimetty viranomainen ole jo ilmoittanut EJRK:lle uudesta, matalammasta vastasyklisestä puskurikannasta. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

               2.

               Jos asianomainen kolmannen maan viranomainen asettaa vastasyklisen puskurikannan alemmalle tasolle ja kyseiseen kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin sovellettava vastasyklinen puskurikanta on asetettu EJRK:n suosituksen perusteella, nimettyjä viranomaisia suositetaan viipymättä ilmoittamaan asiasta EJRK:lle tästä saadakseen ohjeita siitä, pitäisikö tähän kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin soveltaa matalampaa vastasyklistä puskurikantaa, ellei tätä kantaa sovelleta maahan, joka on BCBS:n jäsen, tai ellei muu nimetty viranomainen ole jo ilmoittanut EJRK:lle uudesta, matalammasta puskurikannasta. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

               3.

               Jos tiettyyn kolmanteen maahan liittyviin vastuisiin sovellettava vastasyklinen puskurikanta on asetettu EJRK:n suosituksen perusteella ja nimitetty viranomainen katsoo, että riskit ovat toteutuneet tai lieventyneet, nimettyä viranomaista suositetaan viipymättä ilmoittamaan tästä EJRK:lle asiasta saadakseen ohjeita siitä, pitäisikö tähän maahan liittyviin vastuisiin soveltaa matalampaa vastasyklistä puskurikantaa, ellei muu nimetty viranomainen ole EJRK:lle siitä jo ilmoittanut. Suosituksena on, että nimetyt viranomaiset ilmoittavat asiasta EJRK:lle tämän suosituksen liitteessä I olevaa asiakirjamallia käyttäen.

      Suositus D – Ilmoitus päätöksistä, jotka koskevat vastasyklisten puskurikantojen hyväksymistä ja asettamista kolmansiin maihin liittyville vastuille

   Nimettyjä viranomaisia suositetaan muuttamaan suosituksen EJRK/2014/1 1 jakson suosituksessa A olevan periaatteen 5 mukaisesti kehittämiään viestintästrategioita ja -säännöstöjä niin, että ne kattavat päätökset vastasyklisten puskurikantojen virallisesta hyväksymisestä ja asettamisesta kolmansiin maihin liittyville vastuille.
   2 JAKSO

      SOVELTAMINEN

   1.   Tulkinta

   Tässä suosituksessa tarkoitetaan:

               a)

               ”vastasyklisellä puskurikannalla” samaa kuin direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 7 kohdassa;

               b)

               ”nimetyllä viranomaisella” samaa kuin suosituksessa EJRK/2014/1;

               c)

               ”kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneella laitoksella” laitosta, joka on saanut toimiluvan siinä jäsenvaltiossa, jossa tietty nimetty viranomainen vastaa vastasyklisen puskurikannan asettamisesta;

               d)

               ”olennaisilla vastuilla” vastuita, jotka voivat mahdollisesti johtaa tietyssä kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden laitosten olennaisiin tappioihin ja siten vaikuttaa kielteisesti kyseisen lainkäyttöalueen rahoitusvakauteen;

               e)

               ”olennaisella kolmannella maalla” kolmatta maata, jota kohtaan kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneilla laitoksilla on olennaisia vastuita;

               f)

               ”asianomaisella kolmannen maan viranomaisella” viranomaista tai elintä, joka vastaa vastasyklisten puskurikantojen asettamisesta tietyssä kolmannessa maassa;

               g)

               ”kolmannella maalla” Euroopan talousalueen ulkopuolella olevaa lainkäyttöaluetta.

         2.   Suosituksen noudattamista koskevat kriteerit

   Suosituksen kohteiden tulisi raportoida toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, tai perustella asianmukaisesti, miksi toimenpiteisiin ei ole ryhdytty. Raportoinnin pitäisi sisältää vähintään:

               a)

               tiedot toteutetuista toimenpiteistä ja niiden ajoituksesta;

               b)

               arviointi siitä, saavutettiinko toteutetuilla toimenpiteillä tämän suosituksen tavoitteet;

               c)

               yksityiskohtaiset perustelut toimenpiteiden toteuttamatta jättämiselle taikka tästä suosituksesta poikkeamiselle, mukaan lukien syyt mahdollisille viivästymisille.

         3.   Seurannan aikataulu

               1.

               Suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle, neuvostolle ja komissiolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan, miksi toimenpiteisiin ei ole ryhdytty jäljempänä esitettyjen aikarajojen mukaisesti.

               2.

                  Suositus A – Nimettyjä viranomaisia pyydetään panemaan viipymättä täytäntöön suosituksessa A olevat 1 ja 2 kohta siinä tapauksessa, että asianomaisessa suosituksessa tarkoitettu tilanne esiintyy, ja toimittamaan EJRK:lle raportti suosituksessa A olevien 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanosta 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

               3.

                  Suositus B – Nimettyjä viranomaisia pyydetään

                           a)

                           toimittamaan EJRK:lle 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä luettelo kolmansien maiden olennaisuuden arvioimista varten vahvistetuista kriteereistä suosituksessa B olevan 1 kohdan täytäntöön panemiseksi;

                           b)

                           panemaan viipymättä täytäntöön suosituksessa B oleva 1 kohta siinä tapauksessa, että tässä suosituksessa tarkoitettu tilanne esiintyy, ja toimittamaan EJRK:lle raportin suosituksessa B olevan 1 kohdan täytäntöönpanosta 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä;

                           c)

                           raportoimaan EJRK:lle 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä siitä, miten ne seuraavat luotonannon liiallisesta kasvusta kolmansissa maissa johtuvia riskejä suosituksessa B olevan 1 kohdan täytäntöön panemiseksi;

                           d)

                           panemaan viipymättä täytäntöön suosituksessa B olevan 3 kohdan siinä tapauksessa, että kyseisessä suosituksessa tarkoitettu tilanne esiintyy, ja raportoimaan EJRK:lle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksessa B olevan 3 kohdan täytäntöönpanosta.

               4.

                  Suositus C – Nimettyjä viranomaisia pyydetään panemaan viipymättä täytäntöön suosituksessa C olevat 1, 2 ja 3 kohta siinä tapauksessa, että kyseisessä suosituksessa tarkoitettu tilanne esiintyy, ja raportoimaan EJRK:lle suosituksessa C olevien 1, 2 ja 3 kohdan täytäntöönpanosta 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

               5.

                  Suositus D – Nimettyjä viranomaisia pyydetään raportoimaan EJRK:lle suosituksen D täytäntöönpanosta 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä.

               6.

               Hallintoneuvosto päättää niiden kokemusten perusteella, joita on saatu vastasyklisten puskurikantojen virallisesta hyväksymisestä ja asettamisesta kolmansiin maihin liittyville vastuille direktiivin 2013/36/EU mukaisesti, tai kansainvälisesti sovituissa käytännöissä tapahtuneen kehityksen perusteella siitä, milloin suositusta on tarpeen tarkistaa tai päivittää.

         4.   Seuranta ja arviointi

               a)

               EJRK:n sihteeristö

                           i)

                           tukee suosituksen kohteita mm. edistämällä koordinoitua raportointia, tarjoamalla asiaankuuluvia asiakirjamalleja sekä tarvittaessa täsmentämällä suosituksen noudattamista koskevia järjestelyjä ja aikarajoja;

                           ii)

                           verifioi, ovatko tämän suosituksen kohteet noudattaneet suositusta, ja pyynnöstä avustaa niitä siinä sekä raportoi hallintoneuvostolle suosituksen noudattamisesta.

               b)

               Hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimat toimenpiteet ja perustelut sekä päättää, ovatko tämän suosituksen kohteet noudattaneet tätä suositusta ja ovatko ne perustelleet asianmukaisesti, miksi ne eivät ole ryhtyneet toimenpiteisiin.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä joulukuuta 2015.

            EJRK:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2014/1, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2014, vastasyklisten puskurikantojen asettamista koskevista ohjeista (EUVL C 293, 2.9.2014, s. 1).

      (5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (6)  Englanninkielinen versio on saatavilla EJRK:n verkkosivuilla (www.esrb.europa.eu).

      LIITE I
      ESRB TEMPLATE FOR RECOGNITION OR SETTING OF COUNTERCYCLICAL BUFFER RATES
      [NAME OF THE THIRD COUNTRY]

                     COMMUNICATING AUTHORITY

                  [NAME OF THE DESIGNATED AUTHORITY]

                     DESCRIPTION OF COUNTERCYCLICAL CAPITAL BUFFER MEASURE

                     Please describe the countercyclical capital buffer measure that is the subject matter of this communication as well as the countercyclical buffer rate that was set by the relevant third-country authority.

                     (Example: countercyclical buffer rate set at 0,625 % in THIRD COUNTRY XYZ with an implementation date of DD/MM/YYYY)

                     PURPOSE OF COMMUNICATION

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority in excess of 2,5 %, as provided in Recommendation A(1)

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority when it is unclear whether or not it can be recognised under the Union framework, as provided in Recommendation A(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country in the event of inaction/insufficient action by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country that is higher than the countercyclical buffer rate set by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for recognition of the previous rate, as provided in Recommendation C(1)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for setting a rate for exposures to that third country, as provided in Recommendation C(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country at a rate lower than the previous rate already established by an ESRB recommendation and where there are signs of risks from excessive credit growth materialising or abating, as provided in Recommendation C(3).

                     HAS THE DESIGNATED AUTHORITY OF THE THIRD COUNTRY ASKED FOR RECOGNITION?

                              ☐

                                 YES

                              ☐

                                 NO

                              ☐

                                 DO NOT KNOW

                              ☐

                                 N/A

                     DESIRED TIMEFRAME FOR THE ESRB TO REACH A DECISION

                     OTHER RELEVANT INFORMATION

                     CONTACT DETAILS OF THE AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify/inform the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu

      LIITE II
      ESRB TEMPLATE TO IDENTIFY
      MATERIAL THIRD COUNTRIES FOR
      [NAME OF THE UNION JURISDICTION]

                     NOTIFYING AUTHORITY

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES

                     METHODOLOGY USED FOR IDENTIFYING A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     Please describe the methodology used pursuant to Articles 3 and 4 of Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1] – ___%

                     […] – ___%

                     [COUNTRY …N] – ___%

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES NOT BEING MONITORED

                     Please provide details of cases where the notifying authority decided not to monitor a material third country because the ESRB is already monitoring it pursuant to Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1]

                     OTHER RELEVANT INFORMATION USED TO IDENTIFY A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     CONTACT DETAILS AT THE NOTIFYING AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu
      This information should be provided annually during the second quarter of the year.


Avis juridique important

|

52004SC0829

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tsekin lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2004/0829 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tsekin lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007(Komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että kaikkien osallistumattomien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin lähentymisohjelma perustamissopimuksen 99 artiklan mukaista monenvälistä valvontaa varten.[1]  EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavassa verkkosivustossa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.Neuvoston on tutkittava kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kukin lähentymisohjelma komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman neuvoston on annettava siitä lausunto komission suosituksesta ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava tarkistetut lähentymisohjelmansa, jotka neuvosto saattaa tarvittaessa myös tutkia samojen menettelyiden mukaisesti.EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneille kymmenelle maalle on myönnetty poikkeus, jonka nojalla ne eivät vielä ota yhteistä rahaa käyttöön. Ne ovat sitoutuneet toimittamaan lähentymisohjelmansa 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla.Tsekki toimitti 13. toukokuuta 2004 lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Komission yksiköt ovat laatineet ohjelmasta teknisen arvion, joka perustuu kevään 2004 talousennusteisiin sekä käytännesääntöihin [2] ja periaatteisiin, jotka määritetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille [3]. Arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa:[2]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10. heinäkuuta 2001.[3]  KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Tsekki toimitti 13. toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Lähentymisohjelmassa esitetään aikomus liittyä euroalueeseen vuosien 2009-2010 tienoilla edellyttäen, että Maastrichtin kriteerit täyttyvät ja riittävä todellisen lähentymisen taso on saavutettu. Viranomaiset aikovat rajoittaa ERM II:een osallistumisen kahteen vuoteen.Tsekin ohjelma noudattaa vain osin vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä [4]. EKT95-tilastointinormeja ei ole täysin noudatettu ja julkisen talouden toiminnallisten alayksiköiden ja alasektoreiden tuloja ja menoja koskevien EKT95-tietojen laatua on edelleen parannettava.[4]  Lähentymisohjelmassa ei ole käytetty tuoreimpia nimellistä BKT:tä koskevia tietoja, jotka sisältyvät julkista taloutta koskevaan ilmoitukseen maaliskuulta 2004. Tämä kertoo koordinoinnin puutteesta Tsekin valtiovarainministeriön ja tilastolaitoksen välillä. Uusilla BKT-tiedoilla päivitetyt taulukot lähetettiin 2. kesäkuuta 2004, ja ohjelman arviointi perustuu päivitettyihin tietoihin.Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen kasvoi 12,9 prosenttiin vuonna 2003 (5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos kertaluonteinen valtion takausten sisällyttäminen lukuihin jätetään huomiotta). Näin ollen se ylitti perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Komissio aloitti Tsekin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. Talous- ja rahoituskomitea antoi lausuntonsa tästä kertomuksesta 24. toukokuuta. Neuvoston odotetaan [5. heinäkuuta] 2004 päättävän komission antamien suositusten perusteella, että Tsekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen, ja antavan Tsekille suosituksia alijäämän poistamiseksi.Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nousee 2,8 prosenttiin vuonna 2004 ja kiihtyy sen jälkeen hieman, niin että se vuonna 2007 on 3,5 prosenttia, mikä on hieman enemmän kuin Tsekin viranomaisten arvioima potentiaalinen tuotannon kasvu. Luvut ovat pienemmät kuin komission kevään 2004 talousennusteessa vuosiksi 2004-2005 ja valtiovarainministeriön asettaman, riippumattomista ennusteiden laatijoista koostuvan työryhmän vuosiksi 2004-2007 tekemässä ennusteessa. Ohjelman taustalla olevaa makrotalouden skenaariota voidaan näin ollen pitää varovaisena. Kasvun ennustetaan johtuvan pääasiassa investoinneista ja yksityisestä kulutuksesta. Ohjelmassa esitetään myös kaksi vaihtoehtoista skenaariota, joissa kolmen ulkoisen avainmuuttujan - ulkomaisen kysynnän, valuuttakurssin ja öljyn hinnan - oletetaan kehittyvän eri tavalla. Julkista taloutta koskevien ennusteiden viiteskenaariona käytetään perusskenaariota, koska se perustuu varovaisiin kasvuoletuksiin.Inflaatio oli yli 10 prosenttia tammikuussa 1998, jolloin inflaatiotavoitteet otettiin käyttöön. Tältä tasolta se laski lähes nollaan vuoden 2002 puoliväliin mennessä. Hinnat laskivat lähes koko vuoden 2003 ja alkoivat jälleen nousta vuonna 2004. Viimeaikaisten alv-muutosten ja säänneltyjen hintojen nousun odotetaan kiihdyttävän YKHI-inflaatiota, jonka odotetaan nousevan 2,8 prosenttiin, kun vuotta tarkastellaan kokonaisuutena. Tammikuusta 1999 vuoden 2002 puoliväliin koruna vahvistui euroon nähden. Vuoden 2002 puolivälistä vuoden 2004 alkuun kehitys oli tilapäisesti päinvastainen. Inflaation alenemisen myötä rahamarkkinakorot ja joukkovelkakirjojen tuotto laskivat merkittävästi vuodesta 1998 vuoteen 2003. Pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto laski vuosina 2002 ja 2003 jopa tilapäisesti EU:n tason alapuolelle. Tsekin rahapolitiikassa yhdistyvät inflaatiotavoitteiden asettaminen ja hallittu valuutan kelluttaminen. Tsekin keskuspankki on ilmoittanut, että ilmoitettu inflaatiotavoite muuttuu 1. tammikuuta 2006 alkaen. Tavoitteena ei ole enää asteittain pienenevä vaihteluväli vaan 3 prosenttia ± 1 prosenttiyksikkö.Lähentymisohjelmassa on tavoitteena vähentää julkisen talouden alijäämää vähitellen niin, että se vuonna 2007 olisi 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2003 oli 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman mittavaa kertaluonteista toimenpidettä). Lisäksi ohjelmassa mainitaan, että ehdotetut alijäämän supistamiskeinot merkitsevät, että liiallinen alijäämä on poistettu kokonaan vuoteen 2008 mennessä. Julkinen talous suunnitellaan vakautettavan leikkaamalla menosuhdetta (noin 3,5 prosenttiyksikköä) niin, että sen vaikutus on tulosuhteen alenemisen (noin 0,8 prosenttiyksikköä) vaikutusta suurempi. Suurin osuus alijäämän pienentämisessä tulee olemaan valtiolla. Joidenkin toimenpiteiden käytännön toteutus vuonna 2004 on edellyttänyt lainsäädäntötoimia. Parlamentti on säätänyt tarvittavat lait, kuten lain arvonlisäveron ja valmisteveron muuttamisesta ja lait eläke- ja terveydenhuoltomenojen säästöistä, vuoden 2003 jälkipuoliskolla ja huhtikuussa 2004. Toimenpiteitä sovellettiin vuoden 2004 talousarviossa. Hallitus valmistelee muita, erityisesti kasvua piristäviä toimenpiteitä, jotka on määrä ottaa käyttöön tammikuusta 2005 alkaen. Mitään konkreettisia päätöksiä ei ole tehty muista suunnitelluista toimenpiteistä, joita ovat erityisesti veronkierron estämiseen ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistaminen.Julkisen talouden sopeuttaminen esitetyissä makrotalouden puitteissa vaikuttaa uskottavalta. Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Varovaisen makrotalouden skenaarion mukaan tulot voivat olla odotettua suuremmat ja menot budjetoitua pienemmät. Toisaalta taas lukuisten yhtäaikaisten veromuutosten vaikutuksesta talouden toimijoiden käyttäytymiseen vuonna 2004 ei ole vielä varmuutta. Lisäksi on vielä sovittava merkittävistä säästötoimenpiteistä, jotka koskevat erityisesti julkista kulutusta. Sopeuttamiskeinot eivät ole kovin kunnianhimoisia ilman sosiaalimenojen perusteellista uudistamista, kun otetaan huomioon ennustettu elpyminen.Meno- ja tulouudistusten ohessa valtion talousarvion suunnittelulle luodaan uudet institutionaaliset puitteet. Uudet säännöt on tarkoitus ottaa käyttöön kesällä 2004, ja hallituksen suunnitelmien mukaan jo vuoden 2005 talousarvio laaditaan näiden uusien sääntöjen mukaisesti. Merkittävä institutionaalinen uutuus ovat talousarviotavoitteet, jotka perustuvat valtion keskipitkän aikavälin menokehyksiin. Kunkin vuoden n talousarvion yhteydessä parlamentti asettaa nimelliset menokatot vuosiksi n+1 ja n+2. Menokattojen myöhempi tarkistaminen on sallittua ainoastaan tilanteissa, jotka mainitaan erikseen valtion talousarvioon sovellettavia sääntöjä koskevassa laissa (ylärajaa voidaan nostaa esim. EU:n yhteisrahoittamalla summalla).Ohjelmassa ennustetaan velan kasvavan suhteessa BKT:hen vuoden 2003 37,6 prosentista 41,7 prosenttiin vuonna 2007. Velkasuhteen kasvun merkittävin tekijä on perusalijäämä, mutta sen vaikutuksen odotetaan julkisen talouden vakauttamisen seurauksena vähenevän vuoden 2004 4,1 prosentista 1,7 prosenttiin vuonna 2007. Velkasuhteen odotetaan kasvavan 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2003 vuoteen 2005. Luku on 2,8 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin komission ennusteissa, joissa perusalijäämät on arvioitu suuremmiksi ja virta-varanto-korjauserän vaikutus vähäisemmäksi, mikä johtuu siitä, että komission näkemys tulevista yksityistämistuloista ei ole yhtä optimistinen.Lähentymisohjelmassa tarkistetaan hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään parantamaan liiketoiminta- ja investointiympäristöä ja lisäämään työmarkkinoiden joustavuutta ja työllisyyttä. Siinä esitetään myös toimenpiteitä, jotka pitkälti vastaavat talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annettuja suosituksia.On suuri vaara, että Tsekin julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön ikääntymisestä johtuvien menojen vuoksi. Epäsuotuisa väestönkehitys johtaa erityisesti eläke- ja terveydenhuoltomenojen voimakkaaseen kasvuun. Ohjelmassa esitetyt poliittiset toimenpiteet näiden riskien hallitsemiseksi ovat lähinnä eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien parametrien muutoksia, jotka saattavat olla riittämättömiä turvaamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden. Kun julkinen velka lisääntyy nopeasti, perusylijäämän saavuttaminen ja sen säilyttäminen on keskeistä pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Lisäksi julkisen talouden strategiaa, joka perustuu asteittaiseen vakauttamiseen ohjelmakaudella, on täydennettävä toimenpitein, jotka kohdistuvat suoraan väestön ikääntymisestä johtuvien menojen kasvuun ja joihin myös eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien kattava uudistaminen kuuluu.Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu>TAULUKON PAIKKA>Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Tsekin lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO  Tsekin lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,[5]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla verkkosivustolla:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [5 päivänä heinäkuuta] 2004 Tsekin lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Ohjelmassa noudatetaan vain osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä asetettuja tietovaatimuksia. Julkisen talouden toiminnallisten alayksiköiden ja alasektoreiden tuloja ja menoja koskevien EKT95-tietojen laatua on edelleen parannettava.Ohjelman perustana olevalla julkisen talouden strategialla pyritään asteittain supistamaan julkisen talouden alijäämää niin, että se vuonna 2007 olisi 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2003 oli 12,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (5,9 prosenttia, jos kertaluonteinen valtion takausten sisällyttäminen lukuihin jätetään huomiotta). Lisäksi ohjelmassa mainitaan, että ehdotetut alijäämän supistamiskeinot merkitsevät, että liiallinen alijäämä on poistettu kokonaan vuoteen 2008 mennessä. Tavoite on määrä saavuttaa pääosin vuosina 2003 ja 2004 hyväksytyin julkisen talouden vakauttamistoimenpitein. Ohjelman mukaan julkisen talouden menosuhteen leikkaaminen on vaikutukseltaan suurempi kuin julkisen talouden tulojen väheneminen suhteessa BKT:hen. Tulopuolella ohjelma merkitsee siirtymistä välittömästä verotuksesta välilliseen. Menopuolella ohjelmassa ennustetaan tulonsiirtojen ja avustusten sekä julkisen kulutuksen vähenevän. Ohjelmassa ennustetaan julkisten investointimenojen kasvattavan hieman osuuttaan BKT:stä.Ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario perustuu varovaisiin kasvuoletuksiin eli 2,8 prosentin kasvuun vuonna 2004 ja sen jälkeen kiihtyvään kasvuun, joka nousee 3,5 prosenttiin vuonna 2007. Tämä skenaario on viiteskenaariona arvioitaessa julkisen talouden ennusteita. Inflaatioennuste lienee realistinen.Ohjelmassa ennustetaan alijäämän pienenevän 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja vähenevän edelleen tämän jälkeenkin. Välitavoitteet ovat 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,7 prosenttia vuonna 2005 ja 3,8 prosenttia vuonna 2006. Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Varovaisen makrotalouden skenaarion mukaan tulot voivat olla odotettua suuremmat ja menot budjetoitua pienemmät. Toisaalta lukuisten yhtäaikaisten veromuutosten vaikutuksesta talouden toimijoiden käyttäytymiseen vuonna 2004 ei ole vielä varmuutta. Lisäksi on vielä sovittava merkittävistä säästötoimenpiteistä, jotka koskevat erityisesti julkista kulutusta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää riittävän alijäämän pienentämiseen 3 prosentin raja-arvoon vuoteen 2008 mennessä.Velkasuhde kasvaa ohjelmakaudella 4,1 prosenttiyksikköä, ja vuonna 2007 se on 41,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhde saattaa kehittyä ennustettua epäsuotuisammin virta-varanto-korjauserään vaikuttavan kehityksen ja erityisesti vähäisempien tulevien yksityistämistulojen vuoksi.On suuri vaara, että Tsekin julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön ikääntymisestä johtuvien menojen vuoksi. Edistyminen riittävän perusylijäämän varmistamisessa on tärkeää, jotta julkinen talous säilyy kestävällä pohjalla. Lisäksi julkisen talouden strategiaa, joka perustuu asteittaiseen vakauttamiseen ohjelmakaudella, on täydennettävä toimenpitein, jotka kohdistuvat suoraan väestön ikääntymisestä johtuvien menojen kasvuun ja joihin myös eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien kattava uudistaminen kuuluu.* * *Neuvosto päätti komission suosituksesta [5 päivänä heinäkuuta] 2004 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Tsekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen, ja antoi Tsekille 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen tämän tilanteen lopettamiseksi sekä antoi toimintaohjeita.Tsekin lähentymisohjelman keskeiset ennusteet>TAULUKON PAIKKA>


Suositus: neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005-2008


title: Komission suositus neuvostolle Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006DC0617

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 24.10.2006KOM(2006) 617 lopullinenKOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLEEuroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestäKOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLEEuroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä1. JOHDANTOEU:n ja Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen[1] 18 artiklan mukaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin välillä on tehtävä ydinaineiden kauppaa koskeva sopimus.Neuvosto teki 27. kesäkuuta 2000 päätöksen[2], jossa se antoi komissiolle ohjeet Euratomin ja Kazakstanin välisen ydinalan yhteistyösopimuksen neuvottelemista varten.Komissio toimitti 18. tammikuuta 2001 Kazakstanin viranomaisille alustavan luonnoksen sopimuksesta ja ehdotti neuvottelujen aloittamista.Neuvotteluja käytiin syyskuuhun 2006, jolloin molemmat osapuolet sopivat tekstistä.Sopimuksen tarkoituksena on täydentää EU:n ja Kazakstanin nykyistä, ydinturvallisuuteen ja ydinfuusioon liittyvää yhteistyötä ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön liittyvällä yhteistyöllä. Kazakstan on EU:lle mahdollinen tärkeä uraanin toimittaja.2. SOPIMUKSEN MERKITYSSopimuksen merkitys liittyy pääasiassa taloudellisiin tarpeisiin. Kazakstanin hallussa on arviolta 20 prosenttia maailman maailman tunnetuista uraanivaroista, mikä tekee siitä volyymimääräisesti maailman kolmanneksi suurimman uraanintuottajan. Kazakstan harjoittaa lisäksi ydinalan toimintaa useilla osa-alueilla, lähinnä uraaniteollisuudessa ja tutkimuksessa.Euratomin intressi sopimuksen allekirjoittamiseen perustuu siihen, että Kazakstan on sille yksi luonnonuraanin mahdollisista päätoimittajista. Kazakstanista EU:hun suoraan tuodun uraanin osuus on tällä hetkellä vain 3 prosenttia EU:n koko uraanintuonnista. Kazakstanista tulevan uraanintuonnin volyymi on kuitenkin viime vuosina kasvanut (vuonna 2005 se miltei kolminkertaistui vuodesta 2004), ja sen ennakoidaan kasvavan edelleen. Sopimus tehdään ensi vaiheessa kymmeneksi vuodeksi. Tähän liittyvä mahdollinen kaupallinen arvo on satojen miljoonien eurojen luokkaa.Ydinalan kaupan edistäminen tukee energiatoimitusten varmuuteen ja energialähteiden monipuolistamiseen liittyvää yhteisön politiikkaa. Sopimuksen myötä uraaninlouhinnan ja uraanikaupan alalla toimivat eurooppalaiset yritykset pääsisivät helpommin Kazakstanin markkinoille. Toistaiseksi vain yksi eurooppalainen yritys on onnistunut solmimaan kumppanuuden kazakstanilaisen yhtiön kanssa uraaninlouhinnan alalla.Sopimuksen tekeminen myös antaisi uuden vahvistuksen Kazakstanin tasavallan, yhteisön ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten antamalle ydinaseiden leviämisen estämistä koskevalle sitoumukselle, ydinmateriaalivalvonnan ja vientivalvonnan lujittamiselle ja tiukalle soveltamiselle sekä ydinmateriaalien turvajärjestelyille.3. SOPIMUKSEN PÄÄPERIAATTEETSopimuksen tavoitteena on ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyö Euratomin ja Kazakstanin välillä. Yhteistyön piiriin kuuluvat pääasiassa ydinturvallisuus, hallittu ydinfuusio, ydinalan tutkimus ja kehittäminen, ydinaineiden kauppa sekä ydinpolttoainekiertoon liittyvien palvelujen tarjonta (3 artikla). Sopimuksen soveltamisalaa voidaan laajentaa, jos osapuolet niin sopivat (8 artikla).Sopimuksen perustana on kaksi aiempaa Kazakstanin kanssa tehtyä sopimusta, joista toinen, ydinturvallisuutta koskeva tuli voimaan kesäkuussa 2003[3] ja toinen, ydinfuusiota koskeva huhtikuussa 2004[4] (4 ja 5 artikla).Sopimuksessa määritellään Euratomin ja Kazakstanin välisen yhteistyön menetelmät ja laajuus ydinalan tutkimuksessa ja kehittämisessä (6 artikla). Yhteistyö käsittää ydinalan toimia ensisijaisesti lääketieteen ja teollisuuden aloilla. Sopimusta sovelletaan myös ydinenergian ympäristövaikutusten arviointiin. Yhteistyö voidaan toteuttaa tiedon, asiantuntijoiden ja ydinlaitteiden vaihdon sekä yhteisten tutkimusten ja hankkeiden muodossa. Ennen käytännön hankkeiden toteuttamista voidaan vahvistaa yksityiskohtaisempia toteuttamisjärjestelyjä, joihin sisältyy muita määräyksiä. Osapuolet vastaavat itse niille toimista aiheutuvista kustannuksista.Erityistä huomiota kiinnitetään ydinaineiden kauppaan (7 artikla). Sopimus sisältää määräykset ydinmateriaalien siirroista ja ristiriitatilanteiden ratkaisemisesta. Sopimuksessa painotetaan, että ydinmateriaaleja on käytettävä rauhanomaisiin tarkoituksiin ja ydinmateriaalivalvontasopimusten mukaisesti. (Yhteisössä sovelletaan Euratomin ydinmateriaalivalvontaa Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti, IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa ja siihen liittyviä lisäpöytäkirjoja[5] sekä Euratomin ja IAEA:n erillisiä kolmenvälisiä sopimuksia jäsenvaltioiden[6], Ranskan[7] ja Yhdistyneen kuningaskunnan[8] kanssa. Kazakstanissa sovelletaan IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa[9] ja siihen liittyviä lisäpöytäkirjoja.) Sopimuksessa korostetaan myös, että ydinaineiden siirroissa on noudatettava ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen[10] määräyksiä.Sopimuksessa toistetaan periaatteet, jotka koskevat ydinmateriaalien vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella. Lisäksi sopimuksella taataan, että osapuolten välinen ydinaineiden kauppa ja siihen liittyvien palvelujen tarjonta toteutetaan markkinahinnoin, sekä poistetaan hallinnollisia esteitä (esim. tuonti- ja vientiluvat), jotka haittaisivat ydinmateriaalien kuljetusta osapuolten alueilla.Immateriaalioikeuksiin liittyviä kysymyksiä (10 artikla) käsitellään yksityiskohtaisesti ydinturvallisuutta ja hallittua ydinfuusiota koskevissa yhteistyösopimuksissa.Osapuolet sitoutuvat käymään säännöllisiä neuvotteluja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa (11 artikla). Nyt tekeillä olevan sopimuksen soveltamiseen tai tulkintaan liittyvien erimielisyyksien ratkaisuun käytetään niin ikään kumppanuus- ja yhteistyösopimusta.Sopimus on tarkoitus tehdä ensi vaiheessa 10 vuodeksi. Sen soveltaminen voidaan keskeyttää tai se voidaan irtisanoa kokonaan tai osittain, jos sen keskeisiä määräyksiä rikotaan (13 artikla).4. PÄÄTELMÄKomissio katsoo, että Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyösopimus, jonka hyväksymistä komissio ehdottaa,-  on neuvoston 26. kesäkuuta 2000 antamien neuvotteluohjeiden mukainen,-  vahvistaa osapuolten selkeän sitoumuksen huolehtia ydinaseiden leviämisen estämisestä ja ydinturvallisuuden korkeasta tasosta ydinenergian rauhanomaisen ja turvallisen käytön varmistamiseksi,-  vastaa energian toimitusvarmuuteen liittyvää yhteisön politiikkaa,-  muodostaa osapuolten välillä jo allekirjoitettujen ydinfuusiota ja ydinturvallisuutta koskevien sopimusten kanssa kattavan perustan ydinalan yhteistyölle ja-  lujittaa EU:n ja Kazakstanin tasavallan välisiä kaupallisia ja poliittisia suhteita.Näin ollen komissio suosittaa, että neuvosto Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti hyväksyy liitteessä olevan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen yhteistyösopimuksen ydinenergian rauhanomaisesta käytöstä.LIITEEUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN JA KAZAKSTANIN TASAVALLAN HALLITUKSEN VÄLINEN YHTEISTYÖSOPIMUS YDINENERGIAN RAUHANOMAISESTA KÄYTÖSTÄEuroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jäljempänä ’yhteisö’,ja Kazakstanin tasavallan hallitus, jäljempänä ’Kazakstanin hallitus’,jäljempänä ’sopimuspuoli’ tai tapauksen mukaan ’sopimuspuolet’,OTTAVAT HUOMIOON, että 1 päivänä heinäkuuta 1999 voimaan tulleessa Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan välisessä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa määrätään, että ydinaineiden kauppaan sovelletaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin hallituksen välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksiä,KATSOVAT, että sopimuspuolet ovat allekirjoittaneet 1 päivänä kesäkuuta 2003 voimaan tulleen Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan yhteistyösopimuksen ydinturvallisuuden alalla sekä 13 päivänä huhtikuuta 2004 voimaan tulleen Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla,KATSOVAT, että kaikki yhteisön jäsenvaltiot ja Kazakstanin tasavalta ovat ydinaseiden leviämisen estämistä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’ydinsulkusopimus’, sopimuspuolia,KATSOVAT, että yhteisö, sen jäsenvaltiot ja Kazakstanin tasavalta ovat sitoutuneet varmistamaan, että ydinenergian rauhanomainen tutkimus, kehittäminen ja käyttö toteutetaan ydinsulkusopimuksen tavoitteiden mukaisella tavalla,KATSOVAT, että yhteisössä sovelletaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’) toisen osaston VII luvun mukaista ydinmateriaalivalvontaa sekä yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön, jäljempänä ’IAEA’, välisten valvontasopimusten mukaista ydinmateriaalivalvontaa ja että Kazakstanin tasavallassa sovelletaan ydinsulkusopimuksen mukaisen ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi tehdyn, 11 päivänä elokuuta 1995 voimaan tulleen Kazakstanin tasavallan ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välisen sopimuksen, jäljempänä ’ydinmateriaalivalvonnan soveltamista koskeva sopimus’, mukaista valvontaa,KATSOVAT, että yhteisö, sen jäsenvaltiot ja Kazakstanin hallitus vahvistavat tukensa IAEA:lle ja sen tehostetulle valvontajärjestelmälle,KATSOVAT, että sopimuspuolten on helpotettava ydinmateriaalien kauppaa sopimuspuolten välillä tai yhteisön ja Kazakstanin tasavallan alueelle sijoittautuneiden valtuutettujen henkilöiden tai yritysten välillä tuottajien, ydinpolttoainekiertoon liittyvän teollisuuden, toimittajien ja kuluttajien yhteisen edun nimissä,KATSOVAT, että on otettava huomioon sitoumukset, jotka yhteisön kunkin jäsenvaltion hallitukset ja Kazakstanin tasavallan hallitus ovat antaneet ydinalan viejämaiden ryhmässä (Nuclear Suppliers Group, NSG),KATSOVAT, että on asianmukaista vahvistaa sopimuspuolten yhteistyön perustaa puitesopimuksella ydinvoiman siviilikäytön alalla,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artiklaMÄÄRITELMÄTTässä sopimuksessa:1. ’ydinmateriaalilla’ tarkoitetaan kaikkia lähtöaineita tai erityisiä halkeamiskelpoisia aineita sellaisina kuin ne määritellään IAEA:n perussäännön XX artiklassa,2. ’yhteisöllä’ tarkoitetaan:a) tämän sopimuksen sopimuspuolena olevaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksella perustettua oikeushenkilöä jab) alueita, joihin mainittua sopimusta sovelletaan,3. ’sopimuspuolten toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan:a) yhteisön osalta Euroopan komissiota,b) Kazakstanin osalta Kazakstanin tasavallan energiasta ja kivennäisvaroista vastaavan ministeriön atomienergiakomiteaa.Sopimuspuolten on ilmoitettava mahdollisista muutoksista toisilleen diplomaattikanavia käyttäen.2 artiklaTAVOITETämän sopimuksen tavoitteena on luoda puitteet ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevalle sopimuspuolten väliselle yhteistyölle ja vahvistaa näin yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välistä yleistä yhteistyösuhdetta molemminpuolisen edun ja vastavuoroisuuden pohjalta, kuitenkaan rajoittamatta kummankaan sopimuspuolen toimivaltaa.3 artiklaYHTEISTYÖALAT1. Sopimuspuolet voivat tehdä yhteistyötä jäljempänä 4–8 artiklassa määritellyillä tavoilla ydinenergian rauhanomaisessa käytössä seuraavilla aloilla:a) ydinturvallisuus (4 artikla),b) hallittu ydinfuusio (5 artikla),c) tutkimus ja kehittäminen muilla ydinenergian rauhanomaisen käytön aloilla kuin tämän artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa mainituilla aloilla (6 artikla);d) ydinmateriaalien kauppa ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien palvelujen tarjonta (7 artikla),e) muut tämän sopimuksen kohteeseen liittyvät alat (8 artikla).2. Tässä artiklassa tarkoitettu sopimuspuolten välinen yhteistyö voi olla myös yhteistyötä yhteisöön ja Kazakstanin tasavaltaan sijoittautuneiden valtuutettujen henkilöiden ja yritysten välillä.4 artiklaYDINTURVALLISUUSYdinturvallisuuden alan yhteistyö toteutetaan ydinturvallisuuden alaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan yhteistyösopimuksen mukaisesti, joka tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2003.5 artiklaHALLITTU YDINFUUSIOHallitun ydinfuusion alan yhteistyö toteutetaan hallitun ydinfuusion alaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan yhteistyösopimuksen mukaisesti, joka tuli voimaan 13 päivänä huhtikuuta 2004.6 artiklaTUTKIMUS JA KEHITTÄMINEN MUILLA YDINENERGIAN RAUHANOMAISEN KÄYTÖN ALOILLA1. Yhteistyö käsittää edellä 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen toimien lisäksi muut ydinalan tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät toimet, jotka ovat kummankin sopimuspuolen edun mukaisia ja joista sopimuspuolet ovat keskenään sopineet, jos toimet kuuluvat sopimuspuolten kyseisen alojen ohjelmiin.2. Yhteistyöhön voivat sisältyä erityisesti seuraavat alat:a) ydinenergiasovellukset lääketieteessä ja teollisuudessa sähköntuotanto mukaan luettuna,b) ydinenergian ympäristövaikutukset,c) muut sopimuspuolten keskenään sopimat ydinalan tutkimuksen ja kehittämisen alat siltä osin kuin ne kuuluvat sopimuspuolten kyseisten alojen ohjelmiin.3. Yhteistyö tapahtuu erityisesti:a) vaihtamalla teknisiä tietoja raporttien, vierailujen, seminaarien, teknisten tapaamisten jne. avulla,b) vaihtamalla henkilöstöä yhteistyöhön osallistuvien laboratorioiden ja/tai laitosten välillä, myös koulutustarkoituksiin,c) vaihtamalla näytteitä, materiaaleja, instrumentteja ja laitteita kokeellista tutkimusta varten,d) osallistumalla tasavertaisesti yhteiseen tutkimukseen ja yhteisiin toimiin.4.a) Yhteistyön laajuus, ehdot ja edellytykset käytännön hankkeissa vahvistetaan tarvittaessa täytäntöönpanojärjestelyissä, joihin sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat yhteisön lainsäädännön ja Kazakstanin tasavallan lainsäädännön vaatimusten mukaisesti.b) Kyseisiin toteuttamisjärjestelyihin voi muun muassa kuulua rahoitusta koskevia määräyksiä, hallintovastuun määrääminen ja yksityiskohtaisia määräyksiä tietojen levittämisestä sekä immateriaalioikeuksista.5. Sopimuspuolet vastaavat itse niille yhteistyöstä aiheutuneista kustannuksista, jolleivät sopimuspuolet nimenomaisesti muuta sovi.7 artiklaYDINMATERIAALIEN KAUPPA JASIIHEN LIITTYVIEN PALVELUJEN TARJONTA1. Tätä sopimusta sovelletaan suoriin tai kolmannen maan kautta tapahtuviin ydinmateriaalien siirtoihin sopimuspuolten välillä siitä lähtien, kun ydinmateriaali saapuu yhteisön tai Kazakstanin tasavallan lainkäyttövallan alueelle, sillä edellytyksellä, että lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut asiasta vastaanottavalle sopimuspuolelle kirjallisesti ennen lähettämistä tai lähettämishetkellä sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten laatimissa hallinnollisissa järjestelyissä määriteltävien menettelyjen mukaisesti.2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun ydinmateriaaliin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä, kunnesa) tämän artiklan 6 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sovellettavan sopimuksen sisältämien ydinmateriaalivalvonnan päättämistä koskevien määräysten mukaisesti päätetään, että ydinmateriaalia ei voida enää käyttää valvonnan kannalta merkitykselliseen toimintaan tai ydinmateriaalia ei käytännöllisesti katsoen voida enää hyödyntää,b) ydinmateriaali on siirretty yhteisön tai Kazakstanin tasavallan lainkäyttövallan alueen ulkopuolelle tämän artiklan 6 kohdan e alakohdan mukaisesti taic) sopimuspuolet sopivat kirjallisesti, että ydinmateriaaliin ei enää sovelleta tätä sopimusta.3. Yhteistyötoimiin liittyvät ydinmateriaalien siirrot tehdään yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, jotka luetellaan tämän artiklan 6 kohdassa.4. Sopimuspuolten välinen ydinmateriaalien kauppa ja siihen liittyvien palvelujen tarjonta toteutetaan markkinahinnoin.5. Sopimuspuolten on keskinäisessä ydinmateriaalien kaupassaan pyrittävä välttämään ristiriitoja, jotka edellyttävät kaupallisia suojatoimenpiteitä. Jos niiden keskinäisessä kaupassa ilmenee kuitenkin ongelmia, jotka vakavasti vaarantaisivat yhteisön tai Kazakstanin tasavallan ydinteollisuuden, uraanin louhinta mukaan luettuna, kannattavuuden, kumpikin sopimuspuoli voi pyytää neuvotteluja, jotka järjestetään mahdollisimman nopeasti tilapäiskomitean kokouksina; sopimuspuolten on sovittava menettelystä komitean koolle kutsumiseksi, neuvottelujen ajankohdasta sekä siitä, millä tasolla niitä käydään.Jos neuvotteluissa ei löydetä molemminpuolisesti hyväksyttävää ratkaisua näihin ongelmiin, neuvotteluja pyytänyt sopimuspuoli voi yhteisön lainsäädännön tai Kazakstanin tasavallan lainsäädännön sekä asiaa koskevien kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti toteuttaa tarvittavat kaupalliset suojatoimenpiteet ratkaistakseen ongelmat tai lieventääkseen niiden vaikutuksia.Tämän artiklan 5 kohdan määräyksillä ei rajoiteta Euratomin perustamissopimuksen ja siihen perustuvan johdetun oikeuden soveltamista.6. Ydinmateriaalin siirroissa noudatetaan seuraavia ehtoja:a) Ydinmateriaalia on käytettävä rauhanomaisiin käyttötarkoituksiin, ei ydinräjähteisiin tai tällaisiin räjähteisiin liittyvään tutkimukseen taikka niiden kehittämiseen.b) Ydinmateriaaliin sovelletaan:1) yhteisössä Euratomin ydinmateriaalivalvontaa Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ja IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa seuraavien ydinmateriaalivalvontasopimusten mukaisesti, tapauksen mukaan ja sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina ja korvattuina, mikäli niissä on määräykset ydinsulkusopimuksessa edellytetyistä asioista:-  yhteisön ydinaseettomien jäsenvaltioiden, Euratomin ja IAEA:n välinen sopimus, joka tuli voimaan 21 päivänä helmikuuta 1977 (INFCIRC/193);-  Ranskan, Euratomin ja IAEA:n välinen sopimus, joka tuli voimaan 12 päivänä syyskuuta 1981 (INFCIRC/290);-  Yhdistyneen kuningaskunnan, Euratomin ja IAEA:n välinen sopimus, joka tuli voimaan 14 päivänä elokuuta 1978 (INFCIRC/263);Näitä sopimuksia on aikanaan täydennetty asiakirjaan INFCIRC/540 (Model Protocol Additional to the Agreement(s) between State(s) and the IAEA for the Application of Safeguards) perustuvilla lisäpöytäkirjoilla, jotka tulivat voimaan 30 päivänä huhtikuuta 2004.2) Kazakstanin tasavallassa 11 päivänä elokuuta 1995 voimaan tullutta ydinmateriaalivalvontasopimusta (INFCIRC/504), täydennettynä ydinsulkusopimuksen mukaisen ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi tehtyyn Kazakstanin tasavallan ja IAEA:n väliseen sopimukseen 6 päivänä helmikuuta 2004 liitetyllä, asiakirjaan INFCIRC/540 (Model Protocol Additional to the Agreement(s) between State(s) and the IAEA for the Application of Safeguards) perustuvalla lisäpöytäkirjalla, jos se on voimassa;c) Jos jonkin tämän artiklan 6 kohdan b alakohdassa mainitun IAEA:n kanssa tehdyn sopimuksen soveltaminen keskeytetään tai lopetetaan yhteisössä tai Kazakstanin tasavallassa mistä tahansa syystä, asianomaisen sopimuspuolen on tehtävä IAEA:n kanssa sopimus, joka tehokkuudeltaan ja soveltamisalaltaan vastaa 6 kohdan b alakohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja ydinmateriaalivalvontasopimuksia, tai jos tämä ei ole mahdollista,yhteisön on, siltä osin kuin asia sitä koskee, sovellettava Euratomin valvontajärjestelmään, joka tehokkuudeltaan ja soveltamisalaltaan vastaa 6 kohdan b alakohdan 1 alakohdassa tarkoitettuja valvontasopimuksia, perustuvaa ydinmateriaalivalvontaa, tai jos tämä ei ole mahdollista,sopimuspuolten on ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi sovittava järjestelyistä, jotka tehokkuudeltaan ja soveltamisalaltaan vastaavat 6 kohdan b alakohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja ydinmateriaalivalvontasopimuksia.d) Ydinmateriaalien turvajärjestelyjä koskevat toimenpiteet toteutetaan siten, että ne täyttävät vähintään IAEA:n asiakirjan INFCIRC/254/Rev.6/Part1 (Guidelines for Nuclear Transfers), sellaisena kuin se on mahdollisesti tarkistettuna, liitteessä C esitetyt perusteet; kyseisen asiakirjan lisäksi yhteisön jäsenvaltiot, Euroopan komissio (tapauksen mukaan) ja Kazakstanin tasavalta noudattavat ydinmateriaalien turvajärjestelyjä koskevissa toimenpiteissä IAEA:n asiakirjan INFCIRC/225/Rev.4 Corrected (Physical Protection of Nuclear Material and Nuclear Facilities), sellaisena kuin se on mahdollisesti tarkistettuna, suosituksia. Kansainvälisiin kuljetuksiin sovelletaan ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (IAEA:n asiakirja INFCIRC/274/Rev.1), sellaisena kuin se on mahdollisesti tarkistettuna ja sopimuspuolten ja yhteisön jäsenvaltioiden hyväksymänä, määräyksiä sekä radioaktiivisten materiaalien turvallista kuljetusta koskevia IAEA:n sääntöjä (Regulations for the Safe Transport of Radioactive Materials, IAEA Safety Standards Series TS-R-1/ ST-1, Revised), sellaisina kuin ne ovat mahdollisesti tarkistettuina ja saatettuina osaksi yhteisön ja Kazakstanin tasavallan lainsäädäntöä.e) Kaikkien tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien materiaalien yhteisön tai Kazakstanin tasavallan lainkäyttövallan ulkopuoliset uudelleensiirrot voidaan tehdä ainoastaan IAEA:n asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.6/Part1 (Guidelines for Nuclear Transfers), sellaisena kuin se on mahdollisesti tarkistettuna, esitettyjen edellytysten vallitessa.7. Kauppaan, teollisiin toimintoihin tai ydinmateriaalin kuljetuksiin yhteisön tai Kazakstanin alueilla liittyviä hallinnollisia määräyksiä ei saa käyttää rajoittamaan kauppaa tai estämään kummallekaan sopimuspuolelle ydinenergian rauhanomaisesta käytöstä sekä kansainvälisesti että kotimaassa koituvia kaupallisia etuja.Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa käyttää estämään ydinmateriaalin vapaata liikkumista yhteisön alueella.Tämän artiklan 7 kohdan määräyksillä ei rajoiteta Euratomin perustamissopimuksen ja siihen perustuvan johdetun oikeuden soveltamista.8. Siitä huolimatta, että tämän sopimuksen soveltaminen keskeytettäisiin tai lopetettaisiin mistä tahansa syystä, tämän artiklan 6 kohdan soveltamista jatketaan niin kauan kuin kyseisten määräysten soveltamisalaan kuuluvaa ydinmateriaalia on jommankumman sopimuspuolen lainkäyttövallan alueella tai kunnes tämän artiklan 2 kohdan mukainen päätös tehdään.8 artiklaMUUT TÄMÄN SOPIMUKSEN KOHTEESEEN LIITTYVÄT ALAT1. Sopimuspuolet voivat sopia kumpikin oman toimivaltansa puitteissa muusta yhteistyöstä ydinenergia-alalla.2. Yhteisön puolelta kyseisten toimien olisi sisällyttävä asianomaisiin toimintaohjelmiin ja täytettävä niille asetetut ehdot esimerkiksi ydinturvallisuuden, ydinmateriaalikuljetusten turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan tai ydinlaitosten turvallisuuden tiettyjen näkökohtien edistämiseksi toteutettavan teollisuusyhteistyön aloilla.3. Kyseiseen yhteistyöhön sovelletaan myös 6 artiklan 4 kohdan määräyksiä.9 artiklaSOVELLETTAVA LAINSÄÄDÄNTÖTämän sopimuksen mukaisen yhteistyön on oltava yhteisössä ja Kazakstanin tasavallassa voimassa olevien lakien ja määräysten sekä sopimuspuolten tekemien kansainvälisten sopimusten mukaista.10 artiklaIMMATERIAALIOIKEUDETTämän sopimuksen mukaisiin yhteistyötoimiin liittyvien tietojen ja immateriaalioikeuksien, patenttien ja tekijänoikeuksien käyttö ja jakaminen tapahtuu tämän sopimuksen 4 artiklassa mainitun ydinturvallisuutta koskevan yhteistyösopimuksen ja 5 artiklassa mainitun hallittua ydinfuusiota koskevan yhteistyösopimuksen liitteiden mukaisesti.11 artiklaNEUVOTTELU- JA VÄLIMIESMENETTELY1. Sopimuspuolten välillä järjestetään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa säännöllisiä neuvotteluja, jotta voidaan seurata tässä sopimuksessa tarkoitettua yhteistyötä, jollei sopimuspuolten välillä määrätä erityisistä neuvottelujärjestelyistä.2. Tämän sopimuksen soveltamiseen tai tulkintaan mahdollisesti liittyvät erimielisyydet voidaan ratkaista kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 88 artiklan mukaisesti.12 artiklaKahdenväliset ydinalan yhteistyösopimukset1. Tämän sopimuksen määräykset syrjäyttävät yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan välillä tehtyjen voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten määräykset tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista oikeuksista ja velvoitteista.2. Siltä osin kuin kyseisissä yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan kahdenvälisissä sopimuksissa määrätään tämän sopimuksen ulkopuolisista Kazakstanin tasavallan ja kyseisten jäsenvaltioiden oikeuksista ja velvoitteista, niiden täytäntöönpanoa jatketaan kyseisten kahdenvälisten sopimusten nojalla.13 artiklaVOIMAANTULO JA VOIMASSAOLOAIKA1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, josta osapuolet päättävät diplomaattinoottien vaihdolla saatettuaan päätökseen tarvittavat menettelyt, ja on voimassa kymmenen vuotta.2. Tämän jälkeen sopimuksen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä viisi vuotta kerrallaan, jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti kirjallisesti. Sopimus lakkaa olemasta voimasta kuuden kuukauden kuluttua irtisanomisilmoituksen vastaanottamisesta.3. Jos jompikumpi sopimuspuoli tai yhteisön jäsenvaltio rikkoo tämän sopimuksen keskeisiä määräyksiä, toinen sopimuspuoli voi ilmoittamalla asiasta kirjallisesti keskeyttää tai lopettaa osittain tai kokonaan tähän sopimukseen perustuvan yhteistyön. Ennen kuin kumpikaan sopimuspuoli ryhtyy asiassa toimiin, sopimuspuolten on neuvoteltava päästäkseen yhteisymmärrykseen toteutettavista korjaavista toimenpiteistä ja niiden toteuttamisen ajankohdasta. Toimiin ryhdytään ainoastaan, jos sovittuja toimenpiteitä ei ole toteutettu sovitun ajan kuluessa tai, jos yhteisymmärrykseen ei ole päästy, kun sopimuspuolten määrittämä aika on kulunut.14 artiklaKokouspöytäkirjojen muodossa olevat tarkistukset ja muutokset voidaan sopimuspuolten keskinäisellä sopimuksella sisällyttää sopimukseen, ja ne ovat erottamaton osa sopimusta.Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja kazakin kielillä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen. {romanian ja bulgarian}Tehty ……………………………[paikka ] …………………………[päivämäärä]EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN puolesta | KAZAKSTANIN TASAVALLAN hallituksen puolesta |[1] EYVL L 196, 28.7.1999[2] Päätös 9114/1/00 (C), 19.6.2000.[3] EUVL L 89, 26.3.2004.[4] EUVL L 143, 7.6.2005.[5] INFCIRC/540.[6] Ei julkaistu. INFCIRC 193, 14.9.1973.[7] Ei julkaistu. INFCIRC 290, joulukuu 1981.[8] Ei julkaistu. INFCIRC 263, lokakuu 1978.[9] INFCIRC/504.[10] IAEA:n asiakirja INFCIRC/274/Rev.1


				|

		52014PC0685

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS Kroatian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000 tehtyyn yleissopimukseen keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä sekä yleissopimukseen liitettävään, 16 päivänä lokakuuta 2001 tehtyyn pöytäkirjaan /* COM/2014/0685 final - 2014/0321 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
Vuonna 2012 hyväksytyssä asiakirjassa Kroatian
tasavallan liittymisehdoista[1]
otettiin käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan Kroatian
liittyessä yleissopimuksiin (ja pöytäkirjoihin), jotka jäsenvaltiot ovat
tehneet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan (entinen K.3
artikla) perusteella. Enää ei ole tarpeen aikaisempaan tapaan neuvotella ja
tehdä erillisiä pöytäkirjoja kyseisiin yleissopimuksiin liittymisestä (mikä
edellyttäisi ratifiointia 28 valtiossa). Sen sijaan liittymisasiakirjan 3
artiklan 4 ja 5 kohdassa määrätään, että Kroatia liittyy edellä tarkoitettuihin
yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin liittymisasiakirjan nojalla.
Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 ja 5 kohdan
mukaan neuvosto tekee tätä varten päätöksen, jossa vahvistetaan edellä
tarkoitettujen yleissopimusten voimaantulon ajankohta Kroatian osalta ja joka
sisältää tämän uuden jäsenvaltion liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset
edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin (tämä merkitsee muun muassa sitä, että
yleissopimukset on tehtävä kroaatin kielellä, jotta tämä kielitoisinto on yhtä
todistusvoimainen kuin muutkin). Neuvosto tekee päätöksen komission
suosituksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan.
Liittymisasiakirjan liitteessä I luetellaan
kuusi tällaista oikeus- ja sisäasioiden alan yleissopimusta ja pöytäkirjaa.
Luetteloon sisältyvät Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000
tehty yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin
jäsenvaltioiden välillä sekä keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välillä tehtyyn yleissopimukseen liitettävä pöytäkirja,
jonka neuvosto on 16 päivänä lokakuuta 2001 tehnyt Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti.
Tällä komission suosituksella neuvoston
päätökseksi on tarkoitus tehdä edellä mainittuihin yleissopimukseen ja
pöytäkirjaan Kroatian liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset
liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.
2014/0321 (NLE)
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
Kroatian liittymisestä Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000
tehtyyn yleissopimukseen keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välillä sekä yleissopimukseen liitettävään, 16 päivänä
lokakuuta 2001 tehtyyn pöytäkirjaan
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen,
 ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen
3 artiklan 4 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[3],
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti
tehty yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin
jäsenvaltioiden välillä, jäljempänä ’keskinäisestä oikeusavusta tehty
yleissopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2000 ja tuli
voimaan 23 päivänä elokuuta 2005.
(2)       Keskinäisestä oikeusavusta
tehtyä yleissopimusta on täydennetty keskinäisestä oikeusavusta tehtyyn
yleissopimukseen liitettävällä pöytäkirjalla, jonka neuvosto on 16 päivänä
lokakuuta 2001 tehnyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan
mukaisesti, jäljempänä ’keskinäisestä oikeusavusta tehty pöytäkirja’;
pöytäkirja tuli voimaan 5 päivänä lokakuuta 2005.
(3)       Liittymisasiakirjan 3
artiklan 4 kohdassa määrätään, että Kroatia liittyy jäsenvaltioiden välillä
tehtyihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, jotka on lueteltu
liittymisasiakirjan liitteessä I. Näiden yleissopimusten ja pöytäkirjojen on
määrä tulla voimaan Kroatian osalta neuvoston määräämänä päivänä. Luetteloon
sisältyvät keskinäisestä oikeusavusta tehty yleissopimus ja keskinäisestä
oikeusavusta tehty pöytäkirja.
(4)       Liittymisasiakirjan 3
artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto tekee edellä tarkoitettuihin
yleissopimukseen ja pöytäkirjaan kaikki liittymisen johdosta tarvittavat
mukautukset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Keskinäisestä oikeusavusta tehty yleissopimus
tulee voimaan [sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona
tämä päätös on tehty,] Kroatian ja niiden jäsenvaltioiden välillä, joiden
osalta yleissopimus on voimassa kyseisenä ajankohtana.
Keskinäisestä oikeusavusta tehty pöytäkirja
tulee voimaan [sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona
tämä päätös on tehty,] Kroatian ja niiden jäsenvaltioiden välillä, joiden
osalta pöytäkirja on voimassa kyseisenä ajankohtana.
2 artikla
Keskinäisestä oikeusavusta tehdyn
yleissopimuksen ja keskinäisestä oikeusavusta tehdyn pöytäkirjan tekstit, jotka
on laadittu kroaatin kielellä ja liitetty tähän päätökseen, ovat
todistusvoimaiset samoin ehdoin kuin keskinäisestä oikeusavusta tehdyn
yleissopimuksen ja keskinäisestä oikeusavusta tehdyn pöytäkirjan muut tekstit.
3 artikla
Tämä päätös tulee
voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 112, 24.4.2012, s. 10.
[2]               EUVL C […], […], s. […].
[3]               EUVL C […], […], s. […].