Avis juridique important

|

31997H0191

97/191/EY: Neuvoston suositus, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1997, Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1995

Virallinen lehti nro L 080 , 21/03/1997 s. 0022 - 0022

NEUVOSTON SUOSITUS,annettu 17 päivänä maaliskuuta 1997,Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1995 (97/191/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 206 artiklan,ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen,ottaa huomioon 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/482/ETY merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön (1),ottaa huomioon Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1990 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta (2) ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetun seitsemänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (3) ja erityisesti sen 69-77 artiklan,on tutkinut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteisiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 1995, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 1995 (4) komission vastauksineen,sekä katsoo, ettäsisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) hallinnasta,komissio on toteuttanut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteet varainhoitovuoden 1995 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,SUOSITTELEE Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1995.Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 1997.Neuvoston puolestaG. ZALMPuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 263, 19.9.1991, s. 1(2) EYVL N:o L 229, 17.8.1991, s. 288(3) EYVL N:o L 266, 21.9.1991, s. 1(4) EYVL N:o C 340, 12.11.1996, s. 290-333.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011 , Puolan vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä vuosia 2011–2014 koskevaa Puolan tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon antamisesta

text:
               23.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/5

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011,
   Puolan vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä vuosia 2011–2014 koskevaa Puolan tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon antamisesta
   2011/C 217/02
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020, joka perustuu talouspolitiikan koordinoinin tehostamiseen. Strategia keskittyy avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2), jotka yhdessä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen, joka tarkoitti uuden talouden ohjauksen ja hallinnan jakson alkua EU:ssa ja ensimmäistä politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjaksoa, jonka perusta on Eurooppa 2020-strategiassa.

               (4)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (5)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa riittävän ajoissa, jotta ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (6)

               Puola toimitti vuosia 2011–2014 koskevan tarkistetun vuoden 2011 lähentymisohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2011 ja vuoden 2011 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (7)

               Maailmanlaajuinen finanssikriisi johti Puolassa talouden toimeliaisuuden hidastumiseen niin, että reaalisen BKT:n määrän kasvu putosi vuonna 2009 1,6 prosenttiin, muttei kuitenkaan aivan taantumaan asti. Vuonna 2010 reaalisen BKT:n kasvu ponnahti jälleen 3,8 prosenttiin, kun vahva ulkoinen kysyntä vauhditti teollisuutta ja käänsi varastosyklin samalla kun kestävät työmarkkinat tukivat yksityistä kulutusta. Vaikka työllisyys kasvoi, vuonna 2010 työttömyysaste nousi 9,6 prosenttiin, kun se vuonna 2008 oli ollut 7,1 prosenttia. Kriisi on heikentänyt julkista taloutta tuntuvasti. Julkisen talouden alijäämä kasvoi 7,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 3,7 prosenttia. Vuonna 2010 alijäämä kasvoi vaatimattomasta vakauttamispaketista ja voimakkaasta kasvusta huolimatta edelleen 7,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velkan suhde BKT:hen oli 50,9 prosenttia vuonna 2009, mutta vuonna 2010 se nousi 55,1 (3) prosenttiin, mikä on edelleen alle perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja Puolan perustuslaissa asetetun velkarajoituksen.

               (8)

               Neuvosto katsoo asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun lähentymisohjelman arvioinnin perusteella, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen, vaikka se perustuukin vuoden 2012 osalta hieman liian optimistisiin kasvuoletuksiin. Lähentymisohjelman mukaan tarkoituksena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen neuvoston asettamaan määräaikaan eli vuoteen 2012 mennessä. Julkisen talouden keskimääräiset vuotuiset toimet kaudella 2010–2012 ovat 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, mitä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisesti 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa edellytetään. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei arvioida saavutettavan lähentymisohjelmakauden aikana. Eläkeuudistuksen tarkistus supistaa julkisen talouden rakenteellista alijäämää 0,7 prosenttia vuonna 2011 ja vuonna 2012 vielä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, muttei merkittävästi kohenna julkisen talouden perustilannetta, koska lähtökohtana olevan julkisen talouden parantumiseen liittyy pitkän aikavälin sitoumusten kasvu. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Etenkin välittömät verotulot saattavat jäädä odotettua heikommiksi, koska veropohjan joustoa koskevat oletukset ovat osoittautuneet liian optimistisiksi; ohjelmassa esitetyt sosiaaliturvamaksuja koskevat ennusteet perustuvat työllisyyttä ja palkkojen kasvua koskeviin suotuisiin skenaarioihin; ja alijäämää supistavien toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät mahdolliset viivästykset ja muutokset, joihin hallitus ei voi suoraan vaikuttaa, saattavat johtaa lipsumiseen vakauttamiseen pyrittäessä.

               (9)

               Puolan hallitus on sitoutunut supistamaan julkisen talouden alijäämän neuvoston suosituksen mukaisesti alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2012 mennessä ja varmistamaan julkisen talouden vakauden pitkällä aikavälillä. Tätä varten se on alkanut vuonna 2011 toteuttaa julkisen talouden huomattavaan vakauttamiseen tähtäävää suunnitelmaa, jonka toimenpiteet kohdistuvat sekä tulo- että menopuolelle ja sisältävät merkittäviä julkisten investointimenojen leikkauksia. Hallitus hyväksyi 5 päivänä toukokuuta 2011 vuoden 2012 talousarvioesityksen, jonka odotetaan osaltaan supistavan alijäämää merkittävästi. Vuoden 2012 talousarvioesityksessä esitettyjen ohella saattaa silti olla tarpeen toteuttaa lisätoimia, jotta liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu vuoden 2012 määräaika voi toteutua. Kasvua edistävien menojen lisäleikkaukset saattaisivat kuitenkin vaarantaa kasvun mahdollisuuksia tulevaisuudessa.

               (10)

               Puola on vuosien mittaan lujittanut finanssipoliittista kehystään. Voimassa olevat finanssipolitiikan säännöt ja keskipitkän aikavälin ohjelmamenettelyt eivät kuitenkaan näytä takaavan talousarviomenettelyjen riittävää avoimuutta, kannustimia eri hallintotasoilla toteutettavien toimien koordinointiin tai joustavuutta puuttua makrotaloudellisiin häiriöihin ja epätasapainotiloihin niin, että julkisen talouden kestävyys voitaisiin varmistaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Finanssipolitiikan sääntöjen olisi perustuttava myös riittävän laajoihin julkisen talouden aggregaatteihin, ja niiden olisi oltava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT95) mukaiset. Komission viimeisimmän arvion mukaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvat riskit näyttävät olevan keskitasoa.

               (11)

               Vaikka hallitus on lopettanut useimpien edunsaajien erityiset varhaiseläkkeet, virkapukuisen henkilöstön ja kaivostyöläisten erityiset varhaiseläkejärjestelyt ovat edelleen voimassa, ja naisten lakisääteinen eläkeikä on alempi kuin miesten. Tosiasiallinen eläkkeellesiirtymisikä on siksi edelleen alhainen. Lisäksi avokätisesti rahoitettu viljelijöiden sosiaaliturvarahasto (KRUS) ei juuri kannusta viljelijöitä siirtymään tuottavammille aloille, mihin vaikuttavat myös koulutukseen, infrastruktuuriin ja liikkuvuuteen liittyvät haasteet, hidastuva talouden rakenneuudistus ja tuottavuuden kasvun hidastuminen.

               (12)

               Koulutusjärjestelmää ei ole täysin suunnattu työmarkkinoiden tarpeita silmällä pitäen. Vaikka korkea-asteen koulutukseen pääsy on lisääntynyt voimakkaasti, työllistyvyyttä haittaa edelleen työvoiman ammattitaitojen ja työpaikkojen kohtaamattomuus. Korkea-asteen koulutusjärjestelmällä ei ole tarvittavia yhteyksiä liiketoimintaympäristöön ja työmarkkinoille. Yleissivistävään tai ammattikoulutukseen osallistuu edelleen vain hyvin pieni osa aikuisväestöstä (etenkin iäkkäämmistä ja vähän koulutusta saaneista työntekijöistä).

               (13)

               Julkisia menoja käytetään Puolassa tutkimis- ja kehittämis-toimiin (T&K) niukasti, vaikka kasvua onkin ollut viime aikoina, ja myös yksityisen sektorin T&K-menot kuuluvat EU:n alhaisimpiin ja ne ovat vähentynyt viime vuosina. Tästä muodostuu todennäköisesti huomattava talouskasvun este keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. T&K-järjestelmä ei ole täysin yhdentynyt, koska yliopistojen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden väliset yhteydet ovat heikkoja.

               (14)

               Naisten vähäinen osallistuminen työmarkkinoille johtuu osittain siitä, että lasten ja muiden huollettavien hoitojärjestelyt ovat riittämättömiä. Puolassa on tarjolla alle 3-vuotiaille tarkoitettuja virallisia hoitopaikkoja selvästi vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Tätä vanhempien lasten päivähoito on viime vuosina yleistynyt, mutta sekin on vähäistä. Monissa tapauksissa nuoret vanhemmat voivat osallistua työmarkkinoille vain jos he saavat lapset sukulaisten hoitoon. Hoitopalvelujen puute vähentää myös erityisesti iäkkäämpien naisten mahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille, koska he jäävät pois työelämästä tai siirtyvät eläkkeelle varhain voidakseen hoitaa lapsenlapsiaan tai muita huollettavia.

               (15)

               Kehittymätön verkkoinfrastruktuuri on este yritystoiminnalle ja ulkomaisille investoinneille, ja kehittymätön liikenneinfrastruktuuri syventää alueellisia eroavuuksia. Nopeasti vanheneva energiainfrastruktuuri on saavuttanut kapasiteettinsa rajat. Lisäksi se tarvitsee huomattavia mukautuksia täyttääkseen ilmastonmuutoksen lieventämistoimien edellyttämät vaatimukset. Vaikka Puolan rautatieverkko on Euroopan kolmanneksi laajin, se ei voi tukea taloudellisen toiminnan laajenemista riittävästi, koska infrastruktuuri ja kalusto ovat vanhanaikaisia.

               (16)

               Liiketoimintaympäristön laatu on Puolassa heikko ja julkisen hallinnon tehokkuus alhainen. Maiden välisessä vertailussa Puolan erityisongelmia ovat veronkanto, yrityksen perustaminen ja lopettaminen, sopimusten täytäntöönpano ja omaisuuden rekisteröinti. Pitkälliset lisenssi- ja lupamenettelyt vaikeuttavat yritysten toimintaa. Oikeudellisiin toimenpiteisiin, kuten sopimusten täytäntöönpanoon ja rakennuslupien saamiseen liittyy runsaasti menettelyjä, ja koko menettely kestää liian pitkään.

               (17)

               Puola on tehnyt Euro Plus -sopimuksen nojalla useita sitoumuksia. Julkisessa taloudessa Puola sitoutuu olemassa olevaan velkaan ja väliaikaiseen menosääntöön sekä lupaa ottaa käyttöön paikallishallintojen alijäämäsuhdetta supistavia uusia säädöksiä ja pysyvän menosäännön. Rahoitusvakautta vahvistaviin toimenpiteisiin kuuluu pankkisektorin tehokkaampi sääntely ja valvonta. Työllisyyttä koskevissa toimenpiteissä keskitytään naisten ja iäkkäämpien työntekijöiden työmarkkinoille osallistumiseen sekä uudistuksiin yritystoiminnan ja koulutuksen välisten yhteyksien lujittamiseksi. Kilpailukykyä koskevissa toimenpiteissä pääpaino on koulutuksessa ja tiedesektorilla, liikenteen ja laajakaistainfrastruktuurin kehittämisessä sekä liiketoimintaympäristön parantamistoimissa. Nämä sitoumukset koskevat mainitun sopimuksen neljää osa-aluetta, ja ne perustuvat suurelta osin lähentymisohjelmassa ja kansallisissa uudistusohjelmissa esitettyihin toimenpiteisiin. Useita osa-alueita on kuitenkin jätetty huomiotta (esim. iäkkäämpien työntekijöiden alhainen osallistumisaste) tai niitä on vain raapaistu pinnalta (esim. yrityshallinnon kehittäminen). Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset on arvioitu ja otettu huomioon suosituksissa.

               (18)

               Komissio on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Puolan kestävän finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Se katsoo, että ohjelmiin perustuva julkisen talouden vakauttamissuunnitelma on kunnianhimoinen, ja se rohkaisee hallitusta jatkamaan ohjelman täytäntöönpanoa ja toteuttamaan tarvittaessa lisätoimenpiteitä, jotta julkisen talouden alijäämä saadaan supistettua alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2012 mennessä. Kuluneen vuosikymmenen saavutusten pohjalta olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla jatketaan työllisyyden kohentamista, pääasiallisesti toteuttamalla uudistuksia eläke- ja koulutusjärjestelmissä sekä kehittämällä lasten ja muiden huollettavien hoitopalveluja. Lisäksi muuta kilpailukykyä kuin hintakilpailukykyä olisi edelleen parannettava kehittämällä T&K-kehystä ja liiketoimintaympäristöä sekä edistämällä investointeja infrastruktuuriin.

               (19)

               Neuvosto on tutkinut Puolan tarkistetun vuoden 2011 lähentymisohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto (4) on otettu erityisesti huomioon sen jäljempänä 1 ja 2 kohdassa esitetyissä suosituksissa. Neuvosto on tutkinut Puolan kansallisen uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät,

         SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2011–2012 toimia, joilla se

               1.

               panee täytäntöön vuoden 2012 talousarvioehdotuksessa esitetyt toimenpiteet ja toteuttaa tarvittaessa pysyväisluonteisia lisätoimenpiteitä, jotta julkisen talouden alijäämä saadaan supistettua neuvoston liiallista alijäämää koskevan menettelyn puitteissa antaman lausunnon mukaisesti niin, että se on vuonna 2012 alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. se leikkaa samalla tulevaisuudessa kasvua edistäviä menoja mahdollisimman vähän varmistaen samalla asianmukaisen etenemisen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta;

               2.

               antaa lainsäädäntöä pysyvän menosäännön ottamiseksi käyttöön vuoteen 2013 mennessä. Tämän säännön olisi perustuttava riittävän laajoihin julkisen talouden aggregaatteihin ja sen olisi oltava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukainen. Lisäksi se toteuttaa toimenpiteitä koordinointimekanismien vahvistamiseksi eri hallintotasoilla keskipitkällä aikavälillä ja vuotuisissa budjettimenettelyissä;

               3.

               nostaa virkapukuisen henkilöstön lakisääteistä eläkeikää suunnitellusti, jatkaa toimenpiteitä todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi esimerkiksi sitomalla sen elinajanodotteeseen; laatii aikataulun, jonka mukaan viljelijöiltä sosiaaliturvarahastoon (KRUS) kerättäviä maksuja koskevia sääntöjä tarkistetaan niin, että maksut vastaavat paremmin maksajan tuloja;

               4.

               panee täytäntöön elinikäistä oppimista koskevan ehdotetun strategian ja kehittää oppisopimuskoulutusta sekä iäkkäiden ja vähän koulutettujen työntekijöiden ammatillisia ja yleissivistäviä koulutusohjelmia; lujittaa tieteen ja teollisuuden välisiä yhteyksiä panemalla täytäntöön osaamista koskevan erityisohjelman (Budujemy na Wiedzy); toteuttaa korkeakoulutuksen uudistusta koskevan ohjelman (Partnerstwo dla Wiedzy) niin, että koulutuksen tarjonta ja työmarkkinoiden tarpeet vastaavat paremmin toisiaan;

               5.

               lisää naisten osallistumista työmarkkinoille toteuttamalla toimenpiteitä, joiden avulla turvataan esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjen rahoitus ja lisätään alle 3-vuotiaiden osallistumista tällaisiin hoitojärjestelyihin;

               6.

               toteuttaa toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa kannustimia investoida energian tuotantokapasiteettiin niin, että voidaan edistää vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia teknologioita ja jatkaa edelleen rajatylittävien sähkön liitäntäverkkojen kehittämistä; laatii monivuotisen suunnitelman rautatieinfrastruktuuriin tehtäviä investointeja varten ja toteuttaa rautatiekuljetuksia koskevan yleissuunnitelman;

               7.

               toteuttaa toimenpiteitä sopimusten täytäntöönpanoon liittyvien oikeudellisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja tarkistaa rakennus- ja kaavoituslainsäädäntöä, jotta muutoksenhakumenettelyjä voidaan yksinkertaistaa ja hallinnollisia menettelyjä nopeuttaa.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetään vuonna 2011 voimassa 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/308/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 138, 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Luku on komission AMECO-tietokannan mukainen. Valtiovarainministeriön 30 päivänä toukokuuta 2011 antaman tiedonannon mukaan velan suhde BTK:hen oli 54,9 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2010.

      (4)  Lausunto, jota tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdassa.


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Bulgarian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/7

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Bulgarian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/02)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Bulgariaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Bulgarian talouden epätasapainot liittyvät erityisesti rahoitussektorin jäljellä oleviin haavoittuvuuksiin, yritysten suureen velkaantuneisuuteen ja suureen pitkäaikaistyöttömyyteen.

               (3)

               Bulgaria toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmaansa 17 päivänä toukokuuta 2017 määräajan umpeutumisen jälkeen.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Lähtien liikkeelle tasapainoisesta julkisen talouden rahoitusasemasta vuonna 2016 hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän olevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Julkisen sektorin alijäämän odotetaan paranevan hieman 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja rahoitusaseman odotetaan kääntyvän hienoisen ylijäämäiseksi sen jälkeen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva yhden prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen suunnitellaan saavutettavan selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2017 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan 29,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan 23,8 prosenttiin vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

               (6)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Bulgarian olisi tehtävä julkisen talouden vuotuinen sopeutus, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tähdättävä näin julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen. Julkisen talouden toteutumaa koskevien tietojen perusteella Bulgaria ylitti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2016. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan kääntyvän 0,1 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,4 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 0,3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikäli politiikka pysyy muuttumattomana. Heikkenemisestä huolimatta rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella kumpanakin vuonna. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Bulgarian odotetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.

               (7)

               Bulgaria pyrkii parhaillaan parantamaan veronkantoa. Parannuksista huolimatta verosäännösten noudattaminen on edelleen puutteellista. Harmaa talous ja pimeä työ ovat edelleen hyvin yleisiä. Veroihin liittyvää hallinnollista rasitetta on vähennetty, mutta se on edelleen huomattava. Näyttää siltä, että byrokratian vähentämiseen tähtäävillä toimilla on toistaiseksi saatu aikaan vain vähän tuloksia, eikä verosäännösten vapaaehtoinen noudattaminen näytä lisääntyneen merkittävästi. Näissä olosuhteissa vaikuttaa olevan tärkeää valvoa sääntöjen noudattamista, jotta voidaan paitsi suorittaa tarkastuksia myös ehkäistä paremmin verosäännösten noudattamatta jättämistä. Veronkannon parantamista koskevaan vuosien 2015–2017 kansalliseen strategiaan liittyvä toimintasuunnitelma vaikuttaa hyödylliseltä: sen avulla puututaan harmaaseen talouteen ja vähennetään säännöstennoudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Erityisesti siitä näyttää olevan hyötyä verotuksen alalla toimivien lukuisten hallintoelinten keskinäisen koordinaation ja tehokkuuden arvioimisessa ja parantamisessa. Arvioimalla jälkikäteen yksittäisten toimenpiteiden vaikutuksia voitaisiin edistää verosäännösten noudattamiseen tähtäävien tulevien toimien asianmukaista arviointia, suunnittelua ja kohdentamista. Nämä toimet on määrä sisällyttää kattavaan kansalliseen strategiaan, jolla korvataan nykyinen strategia, jonka soveltaminen päättyy vuoden 2017 lopussa.

               (8)

               Bulgarian viranomaiset ovat tehneet pankki- ja vakuutusalojen omaisuuserien laadun arvioinnin ja stressitestit sekä yksityisten eläkerahastojen omaisuuserien arvioinnin yhteistyössä asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa ja niitä kuullen. Tulosten perusteella kyseisten alojen häiriönsietokyky on kokonaisuudessaan hyvä. Arvioinneissa havaittiin kuitenkin joitakin haavoittuvuustekijöitä, myös järjestelmän kannalta merkittävissä laitoksissa. Koska jatkotoimia ei ole vielä kaikilta osin pantu täytäntöön, haavoittuvuuden syitä ei ole saatu poistettua. Arvioinneissa ei myöskään käsitelty kattavasti kaikkia ongelmia, kuten epälikvidien rahoitusvälineiden ja omaisuuserien arvon määritystä sekä lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä. Valvontaviranomaiset voisivat omaksua varovaisemman tarkastelutavan näihin ongelmiin. Vakuutusalan jäljellä oleviin ongelmiin sisältyvät lisäksi muun muassa eräiden jälleenvakuutussopimusten käsittely, jotkin vakuutussaamiset sekä konsernitason valvonta.

               (9)

               Jotta vastaavat epätasapainot voitaisiin ehkäistä tulevaisuudessa, on vietävä päätökseen toimenpiteet, joilla parannetaan pankkialan valvontaa. Tarvitaan myös lisää toimenpiteitä pankkialan ulkopuolisen valvonnan parantamiseksi. Viranomaisten suurimpia haasteita ovat edelleen vaikeasti arvioitavat omaisuuserät ja epäterveet liiketoimintatavat, kuten luotonanto lähipiirille. Bulgarian keskuspankki on käynnistänyt suunnitelman pankkialan valvonnan uudistamiseksi ja kehittämiseksi, myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston tekemien havaintojen pohjalta. Suunnitelmaa on alettu toteuttaa, mutta sitä saatetaan kuitenkin joutua tarkistamaan rahoitussektorin arviointiohjelman (FSAP) tulosten pohjalta. Vakuutusalan ja eläkerahastojen arvioinneissa ilmenneet valvontapuutteet osoittavat selvästi, että finanssivalvontakomission on kehitettävä ja pantava täytäntöön kattava suunnitelma valvonnan tehostamiseksi muun muassa parantamalla omaa sisäistä hallintoaan ja toimintaansa. Jotta suunnitelma olisi kaikilta osin uskottava, siinä olisi hyödynnettävä alan parhaita kansainvälisiä toimintatapoja. Lisäksi suunnitelmaa laadittaessa ja toteutettaessa olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa ja tarvittaessa olisi hyödynnettävä ulkopuolisten palveluntarjoajien panosta.

               (10)

               Yritykset ovat edelleen hyvin velkaantuneita (selvästi velkaantuneempia kuin muissa vastaavissa maissa). Tämä kuormittaa yritysten taseita ja saattaa rajoittaa luottojen kysyntää ja investointeja keskipitkällä aikavälillä. Bulgarian viranomaisten olisi pyrittävä vähentämään yritysten järjestämättömien lainojen osuutta, joka on edelleen suuri, helpottamalla velanhoitokyvyn palauttamisprosessia pankkien osalta mahdollisimman kattavien välineiden avulla. Esimerkiksi maksukyvyttömyyslainsäädännön nopeampi uudistaminen parantaisi luottotappioihin sovellettavaa sääntelykehystä ja tarjoaisi mahdollisuuksia tuomioistuinten ulkopuolella toteutettaviin uudelleenjärjestelyihin. Maksukyvyttömyyslainsäädännön lisäksi välinevalikoimaan voisivat sisältyä esimerkiksi valvontaohjeet pankeille, joiden lainoista erityisen suuri osuus on järjestämättömiä. Siihen voisi sisältyä myös toimia, joilla lisätään omaisuuserien laatua koskevien tietojen avoimuutta, mikä voi auttaa syventämään järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita.

               (11)

               Työmarkkinoilla on tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä, mutta jäljellä on edelleen rakenteellisia ongelmia. Työvoima supistuu jatkuvasti väestön vanhenemisen ja maastamuuton takia. Koska talouden rakenteet ovat muutostilassa, on olennaisen tärkeää pystyä hyödyntämään toistaiseksi käyttämätöntä työvoimareserviä. Nykypäivän työmarkkinoille on leimallista se, että suuri osuus kaikista työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien osuus on suuri ja että nuorten osallistuminen työmarkkinoille on vähäistä, minkä lisäksi työmarkkinoita vaivaa osaamisvaje sekä ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus. Vaikka työttömyysaste supistui vuonna 2015 alle unionin keskiarvon, pitkäaikaistyöttömien sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten suuri osuus ja matalan osaamistason työntekijöiden vähäinen työllisyysaste ovat edelleen merkittäviä ongelmia. Aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteet eivät riitä näiden ongelmien ratkaisemiseen, sillä toimenpiteitä ei ole mukautettu riittävästi vastaamaan vähäosaisten ryhmien tarpeita, mikä heikentää näiden ihmisten työllistettävyyttä. Lisäksi työvoima- ja sosiaalipalvelujen riittämätön integrointi saattaa heikentää sosiaalietuuksien saajien osallistumista työmarkkinoille.

               (12)

               Koulutustulosten parantamiseen ja laadukkaan, kaikille yhteisen yleisopetuksen tarjoamisen tehostamiseen liittyy edelleen haasteita, ja tämä saattaa pahentaa köyhyyttä. Vaikka lasten köyhyys- tai syrjäytymisriski on hieman pienentynyt, se on edelleen unionin suurimpia ja liittyy kiinteästi vanhempien koulutustasoon. Perustaitojen oppimista kartoittaneessa vuoden 2015 OECD:n kansainvälisessä oppimistulosten arviointiohjelmassa (PISA-ohjelma) todettiin, että alisuoriutujien määrä lukemisen, matematiikan ja luonnontieteiden aloilla on Bulgariassa edelleen unionin suurimpia. Suunnitteilla ollut menetelmä koulutuksen rahoituksen parantamiseksi on edelleen kehittämättä. Menetelmällä olisi tarkoitus tukea koulutustulosten tasaisempaa jakautumista tarjoamalla lisätukea heikosti suoriutuville kouluille. Huonommassa sosioekonomisessa asemassa olevien perheiden lapsilla ja erityisesti romanilapsilla ei tosiasiallisesti ole yhtäläisiä koulutusmahdollisuuksia, varhaiskasvatus mukaan lukien. Ammatillista koulutusta uudistetaan parhaillaan. Se ei ole edelleenkään tarpeeksi laadukasta, eikä yhteistyötä yritysmaailman ja työmarkkinaosapuolten kanssa ole riittävästi. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutusmallin käyttöönotto jatkuu edelleen. Korkeakoulutuksen alalla pyritään tulosperusteisen rahoituksen avulla parantamaan koulutuksen laatua ja työmarkkinarelevanssia.

               (13)

               Terveydenhuoltojärjestelmän suurimpia haasteita ovat edelleen terveyspalvelujen heikko saatavuus, vähäinen rahoitus, terveysalan ammattilaisten maastamuutto ja heikot terveystulokset. Sairausvakuutusjärjestelmän heikko kattavuus, mukaan lukien avohoitopalvelujen huono julkinen kattavuus ja palvelujen käyttäjiltä perittävät suuret maksut, vaikeuttavat joidenkin ihmisten hoitoonpääsyä. Tuoreilla toimenpiteillä, kuten kansalliseen aluesuunnitelmaan perustuvilla valikoivilla sairaalapalveluja koskevilla sopimuksilla, voidaan mahdollisesti parantaa terveydenhuollon saatavuutta ja tasapuolisuutta edellyttäen, että ne toteutetaan kaikilta osin.

               (14)

               Bulgarian vähimmäispalkkataso on noussut huomattavasti vuodesta 2011, mutta se on edelleen unionin alhaisin. Vähimmäispalkan objektiivisen määrittelymekanismin käyttöönotto ei juuri ole edistynyt, vaikka työnantajat ja ammattiliitot ovat päässeet sopimukseen sen kriteereistä. Ellei käyttöön saada avointa mekanismia, jossa otetaan huomioon taloudelliset ja sosiaaliset kriteerit, työmarkkinaolot ja niiden soveltamiseen liittyvät institutionaaliset näkökohdat, voi olla vaikeaa löytää sopiva tasapaino toisaalta työllisyyden ja kilpailukyvyn tukemisen ja toisaalta ansiotulojen turvaamisen välillä. Neuvotteluissa, joita käytiin sosiaaliturvan raja-arvojen vahvistamiseksi vuodeksi 2017, esiintyi työmarkkinaosapuolten välillä jonkin verran jännitteitä. Neuvottelut päättyivät lopulta tuloksettomina. Maassa käydään kuitenkin edelleen työmarkkinavuoropuhelua.

               (15)

               Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten suuri osuus on edelleen merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen ongelma. Bulgaria on yhä unionin köyhin jäsenvaltio, ja köyhyys on suhteettoman suurta vähäosaisten ryhmien, kuten romanien, lasten, vanhusten ja maaseudun asukkaiden keskuudessa. Vanhusten köyhyysriskiaste on heikentynyt huomattavasti, vaikka se oli aiemmin kohentunut usean vuoden ajan. Erityisesti vanhat naiset ovat suuressa köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, koska he ovat yleensä maksaneet eläkemaksuja lyhyemmän ajan kuin muut ryhmät. Vaikka lasten suhteellinen köyhyys on vähentynyt, lapsiköyhyys on edelleen hyvin suurta. Lasten laitoshoidosta luopuminen on edistynyt hyvää vauhtia, ja asiaa koskeva uusi toimintasuunnitelma on hyväksytty. Sen sijaan aikuisten ja vammaisten laitoshoidosta luopuminen on ollut hidasta. Tuloerot ovat merkittävä ja kasvava ongelma. Vuonna 2012 tuloerosuhde oli 6,1, kun rikkainta 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpään 20 prosenttiin kotitalouksista. Vuonna 2015 tämä suhde oli noussut 7,1:een, mikä on unionin suurimpia. Bulgariassa tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on unionin pienimpiä. Sosiaalisen suojelun järjestelmä, mukaan lukien yleinen vähimmäistulojärjestelmä, ei tarjoa riittävästi tukea. Sosiaalietuuksien varassa olevien ihmisten määrä on edelleen pieni, sillä etuuksien myöntämiskriteerit ovat erittäin tiukat. Vähimmäistulotaso on edelleen alhainen, eikä sitä ole päivitetty vuoden 2009 jälkeen. Sen mukauttamiseksi ei myöskään ole olemassa läpinäkyvää mekanismia.

               (16)

               Julkisen hankintajärjestelmän parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta toistaiseksi niillä ei ole saatu aikaan näkyvää käytännön lisäarvoa. On tärkeä varmistaa, että uusi riskipohjainen ennakkovalvontajärjestelmä pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja tehokkaasti. Muutoksenhakujärjestelmän arvioinnin yhteydessä annettujen suositusten täytäntöönpanoon liittyy edelleen haasteita. Tehokkailla oikeussuojakeinoilla on kuitenkin ratkaiseva tehtävä tärkeiden hankkeiden toteuttamisessa. Julkisista hankinnoista vastaavan viraston hallinnollisia valmiuksia olisi mukautettava arvioinnin jälkeen vastaamaan viraston tehtäviä. Lisäksi hankintaviranomaisten hallinnollisia valmiuksia olisi lisättävä muun muassa hyödyntämällä menetelmiin liittyvää tukea, jota julkisista hankinnoista vastaava virasto tarjoaa, sekä hyödyntämällä keskitettyjä hankintatoimintoja ja/tai hankintojen tukitoimintoja, joita yhteishankintayksiköt tarjoavat keskushallinnolle, kunnille ja terveydenhuoltosektorille. Toimet sähköisen hankintajärjestelmän käyttöönottamiseksi ja julkisten hankintojen läpinäkyvyyden lisäämiseksi on saatettava päätökseen. Julkisten tarjouskilpailujen puolueettomuuden turvaaminen ja mahdollisten eturistiriitojen ehkäiseminen ovat edelleen keskeisiä kysymyksiä. Julkishallinnon nykyaikaistamiseen tähtäävistä äskettäisistä uudistuksista huolimatta julkisten instituutioiden tuloksellisuus ja tehokkuus ovat edelleen vaatimattomat. Vuonna 2016 hyväksyttiin useita lainsäädännön tarkistuksia, joiden tarkoituksena oli ottaa käyttöön asianmukainen sääntelykehys. Uuden lainsäädännön noudattaminen ja täytäntöönpano tehokkaasti ja järjestelmällisesti on kuitenkin ongelmallista.

               (17)

               Bulgaria hyväksyi vuonna 2016 merkittäviä uudistuksia, joilla pyritään ratkaisemaan jäljellä olevat oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja laatuun liittyvät ongelmat. Koska uudistusten hyväksymisestä on kulunut vain vähän aikaa, on kuitenkin liian aikaista arvioida niiden vaikutuksia. Useilla aloilla tarvitaan lisätoimia. Korruptio on Bulgariassa edelleen suuri ongelma, ja se rajoittaa investointeja kansallisella ja paikallistasolla. Viranomaiset esittivät vuonna 2015 kunnianhimoisen korruptiontorjuntastrategian, mutta se täytäntöönpano on vasta aivan alkuvaiheessa. Bulgarian korruptiontorjuntapolitiikkaa heikentävät edelleen heikot ja hajanaiset instituutiot, korkean tason korruptiotapauksia koskevien syytetoimien vähäisyys sekä parlamentin puutteellinen tuki uudistuksille. Bulgarialle osoitetaan yhteistyö- ja seurantamekanismin (4) puitteissa suosituksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Sen vuoksi kyseisiä aloja ei ole otettu huomioon Bulgarialle osoitetuissa maakohtaisissa suosituksissa.

               (18)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi.

               (19)

               Neuvosto katsoo tämän arvioinnin pohjalta, että Bulgarian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimusta.

               (20)

               Komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3,

         SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               parantaa edelleen veronkantoa ja verosäännösten noudattamista muun muassa toteuttamalla kattavia toimenpiteitä myös vuoden 2017 jälkeen; parantaa toimenpiteiden toteuttamista epävirallisen talouden, mukaan lukien pimeän työn, vähentämiseksi;

               2.

               toteuttaa finanssisektorin arviointeihin liittyviä jatkotoimia, jotka koskevat erityisesti jällenvakuutussopimuksia, konsernitason valvontaa, vaikeasti arvioitavia omaisuuseriä ja lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä; parantaa pankkialan ja muiden alojen valvontaa toteuttamalla kattavia toimintasuunnitelmia tiiviissä yhteistyössä EU:n elinten kanssa; helpottaa yritysten järjestämättömien lainojen edelleen suuren osuuden supistamista hyödyntämällä kattavia välineitä, nopeuttamalla maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista ja edistämällä toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita;

               3.

               parantaa aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden kohdentamista sekä työllisyys- ja sosiaalipalvelujen integrointia vähäosaisten ryhmien osalta; lisää laadukkaan yleisopetuksen tarjoamista erityisesti romaneille; parantaa sairausvakuutusjärjestelmän kattavuutta, alentaa palvelujen käyttäjiltä perittäviä maksuja ja puuttuu terveydenhuoltoalan ammattilaisten vajeeseen; laatii työmarkkinaosapuolia kuultuaan läpinäkyvän mekanismin vähimmäispalkan määrittämiseksi; parantaa vähimmäistulojärjestelmän kattavuutta ja riittävyyttä;

               4.

               huolehtii julkisia hankintoja koskevan kansallisen strategian (2014–2020) täytäntöönpanosta.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Komission päätös 2006/929/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 58).


title: Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamiseksi Romaniassa

text:
               6.7.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 216/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,
   julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamiseksi Romaniassa
   (2017/C 216/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkistaloutta keskipitkällä aikavälillä yhteensovittamalla talouspolitiikkaansa ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa liiallisten julkistalouden alijäämien välttämiseksi.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Romania rajoittaa poikkeamaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ellei keskipitkän aikavälin tavoitteeseen päästä vähäisemmillä talouden sopeuttamistoimilla (2).

               (4)

               Komission kevään 2017 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2016 toteutumatietojen perusteella rakenteellinen rahoitusasema heikentyi vuonna 2016 tilanteesta, jossa se oli –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen (–1 prosentti suhteessa BKT:hen) yläpuolella, –2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä osoittaa merkittävää poikkeamaa (eli 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Julkisten menojen kasvu, pois lukien päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja kertaluonteiset toimenpiteet, ylitti selvästi menojen kasvun vertailuarvon, mikä myös osoittaa merkittävää poikkeamaa (eli –2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen). Erot indikaattoreissa johtuvat pääasiassa niiden laskennassa käytetystä erilaisesta nimellisen BKT:n potentiaalisesta vuotuisesta kasvusta. Kyseisestä erosta huolimatta molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2016.

               (5)

               Komissio katsoi 22 päivänä toukokuuta 2017 kokonaisarvioinnin perusteella, että Romaniassa on havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja antoi Romanialle perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               (6)

               Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suosituksen tarvittavien toimien toteuttamisesta. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, että suosituksessa asetetaan jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa aiheelliselta asettaa Romanialle poikkeaman korjaamisen määräajaksi 15 päivä lokakuuta 2017. Romanian olisi kyseisen määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               (7)

               Romanian rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2016 jääneen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuonna 2017 normaalissa taloussuhdanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja sopeuttamista koskevan matriisin, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2017 edelleen 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin ollen rakenteellinen rahoitusaseman parantuminen vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 edellyttää, että hyväksytään toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2017 talousennusteen mukaiseen perusskenaarioon. Koska vakaus- ja kasvusopimuksen edellyttämän vähimmäissopeutuksen mukaiset vaaditut rakenteelliset vakauttamistoimet ovat merkittävät, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäisvaatimusten (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.

               (8)

               Rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu parantuminen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvua, joka on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017 (3).

               (9)

               Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa myös asianmukaiselta sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa vuonna 2017 julkisen talouden alijäämän viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (10)

               On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               (11)

               Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa juoksevien menojen kehitystä tiiviisti,

         SUOSITTAA,
   ETTÄ ROMANIA

               1)

               toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, ja saattaa näin Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               2)

               käyttää mahdolliset satunnaiset voitot alijäämän supistamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

               3)

               raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2017 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

      Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
      Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. SCICLUNA

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Romanian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 299, 18.8.2016, s. 73).

      (3)  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


title: Komission suositus, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, eurokolikoiden kansallisia puolia koskevista yleisistä suuntaviivoista (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1648)

text:
               18.7.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 186/1

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005,
   eurokolikoiden kansallisia puolia koskevista yleisistä suuntaviivoista
   (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1648)
   (Ainoastaan, englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, ja suomenkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
   (2005/491/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat laskea liikkeeseen metallirahoja saatuaan Euroopan keskuspankin hyväksymisen liikkeeseen laskemisen määrälle.

               (2)

               Perustamissopimuksen 106 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaisesti neuvosto on toteuttanut tällä alalla yhdenmukaistamistoimia antamalla liikkeeseen tarkoitettujen metallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä 3 päivänä toukokuuta 1998 neuvoston asetuksen (EY) N:o 975/98 (1).

               (3)

               Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (2) 11 artiklan mukaan kyseisten yksikköarvojen ja teknisten eritelmien mukaisilla euro- ja senttiyksikön määräisillä metallirahoilla olisi oltava laillisen maksuvälineen asema kaikissa kyseisessä asetuksessa määritellyissä ”osallistuvissa” jäsenvaltioissa. Eurokolikot on otettu käyttöön koko euroalueella 1 päivänä tammikuuta 2002 tapahtuneen liikkeeseenlaskun jälkeen.

               (4)

               Veronassa huhtikuussa 1996 pidetyssä Ecofin-neuvoston epävirallisessa kokouksessa sovittiin, että eurokolikoilla on yhteinen puoli ja kansallinen puoli. Komission järjestämän kolikoiden suunnittelukilpailun jälkeen jäsenvaltioiden tai niiden hallitusten päämiehet valitsivat kolikoiden eri yksikköarvojen yhteiset kuva-aiheet Amsterdamissa joulukuussa 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Kukin jäsenvaltio valitsee itse eurokolikoiden kansallisen puolen kuva-aiheet.

               (5)

               Neuvosto päätti 8 päivänä joulukuuta 2003, että Ecofin-neuvostossa 23 päivänä marraskuuta 1998 sovittu juhlarahojen liikkeeseenlaskua koskeva kielto olisi kumottava. Vuodesta 2004 jäsenvaltiot ovat tietyin rajoituksin voineet juhlistaa tiettyä tapahtumaa tai henkilöä laskemalla liikkeeseen juhlarahan, jossa on erilainen kansallinen kuva-aihe kuin tavallisessa eurokolikossa komission 29 päivänä syyskuuta 2003 antaman suosituksen (3) mukaisesti. Lisäksi neuvosto päätti, että kolikoiden vakiomuotoiseen kansalliseen puoleen voidaan tehdä muutos, jos siinä kuvattu valtionpäämies vaihtuu. Kansalliseen puoleen tehtäviä muita muutoksia koskevaa kieltoa voidaan harkita uudelleen ennen vuoden 2008 loppua.

               (6)

               Euroopan unionin vuoden 2004 toukokuussa tapahtuneen laajentumisen jälkeen monet uudet jäsenvaltiot ovat aloittaneet valmistautumisen euron käyttöönottoon. Nämä valmistelut käsittävät myös eurokolikoiden kansallisen puolen valinnan.

               (7)

               Tässä suosituksessa esitetyt yleiset suuntaviivat, jotka koskevat sekä tavallisten eurokolikoiden että juhlarahojen kansallisten puolten valintaa, vahvistavat eurokolikkojärjestelmän yhtenäisyyttä, kun otetaan huomioon erilaisten kansallisten puolten kasvava määrä.

               (8)

               Eurokolikot eivät ole liikkeessä ainoastaan liikkeeseenlaskevassa valtiossa vaan koko euroalueella ja jopa sen ulkopuolella. Tämän vuoksi sellaisten liikkeessä olevien eurokolikoiden määrä, joissa ei ole kyseisen valtion omaa kansallista puolta, kasvaa suhteellisesti kaikissa euroalueen valtioissa. Tämän vuoksi kolikoiden kansalliselle puolelle olisi merkittävä selvästi liikkeeseenlaskeva valtio, jotta kolikon käyttäjät voivat halutessaan tunnistaa kolikon alkuperän helpommin.

               (9)

               Eurokolikoiden yhteisellä puolella on sekä yhteisen rahan nimi että kolikon yksikköarvo. Kansallisella puolella ei tulisi toistaa yhteisen rahan nimeä eikä kolikon yksikköarvoa. Kahden euron kolikon tekstireunuksessa kolikon arvo voidaan ilmaista vain numerolla ”2” ja/tai sanalla ”euro” useimmissa jäsenvaltiossa tällä hetkellä sovellettavan käytännön mukaisesti.

               (10)

               Koska eurokolikot liikkuvat koko euroalueella, niiden kansalliset erityispiirteet ovat jossain määrin yhteinen asia. Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava toisilleen kolikoiden uusista kansallisista puolista ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Tätä varten niiden olisi toimitettava uudet eurokolikkomallit (myös kahden euron kolikon tekstireunuksen osalta) komissiolle edelleen jaeltavaksi. Jakelu hoidetaan ilman aiheettomia viiveitä.

               (11)

               Jäsenvaltioita on kuultu tässä suosituksessa esitetyistä suuntaviivoista, jotta niiden erilaiset kansalliset käytännöt ja mieltymykset voidaan ottaa huomioon.

               (12)

               Euroopan unioni on tehnyt Monacon ruhtinaskunnan, San Marinon tasavallan ja Vatikaanivaltion kanssa valuuttasuhteista sopimuksen, jonka mukaan ne voivat laskea liikkeeseen tietyn määrän eurokolikoita. Yleisiä suuntaviivoja on sovellettava myös kyseisten valtioiden liikkeeseen laskemiin eurokolikoihin,

         SUOSITTELEE:
   1 artikla
   Liikkeeseenlaskevan jäsenvaltion tunnistetiedot
   Kaiken arvoisten eurokolikoiden kansallisella puolella olisi oltava kolikon liikkeeseenlaskeneen jäsenvaltion nimi tai nimilyhenne.
   2 artikla
   Ei valuutan nimeä eikä yksikköarvoa

               a)

               Kansallisella puolella ei tulisi toistaa tietoja kolikon yksikköarvosta tai viittausta siihen eikä yhteisen rahan nimeä tai osaa siitä, paitsi jos tiedot esitetään erilaisilla aakkosilla.

               b)

               Kahden euron kolikon tekstireunuksessa voidaan ilmaista kolikon yksikköarvo sillä edellytyksellä, että käytetään vain numeroa ”2” ja/tai sanaa ”euro”.

         3 artikla
   Tiedotusmenettely
   Jäsenvaltioiden olisi tiedotettava toisilleen uusien kansallisten puolten, myös reunatekstien, malleista ennen mallien virallista hyväksymistä. Tästä syystä liikkeesenlaskevan jäsenvaltion olisi toimitettava uudet mallit komissiolle, joka tiedottaa niistä tarvittaessa viipymättä muille jäsenvaltioille talous- ja rahoituskomitean asiaa käsittelevän alakomitean välityksellä. Kaikki merkitykselliset tiedot kolikoiden uusista kansallisista malleista julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Suositeltujen käytäntöjen soveltamisala
   Tätä suositusta olisi sovellettava sekä tavallisten eurokolikoiden että juhlarahojen kansallisiin puoliin ja reunusteksteihin. Sitä ei tulisi soveltaa niiden tavallisten eurokolikoiden ja juhlarahojen kansallisiin puoliin ja reunusteksteihin, jotka on ensimmäisen kerran laskettu liikkeeseen ennen tämän suosituksen voimaantuloa.
   5 artikla
   Suosituksen kohteet
   Tämä suositus on osoitettu kaikille asetuksen (EY) N:o 974/98 1 artiklassa määritellyille jäsenvaltioille

      Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2005.

            Komission puolesta

         Joaquín ALMUNIA

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 423/1999 (EYVL L 52, 27.2.1999, s. 2).

      (2)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2596/2000 (EYVL L 300, 29.11.2000, s. 2).

      (3)  EUVL L 264, 15.10.2003, s. 38.