				|

		52013PC0906

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Puolan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0906 final - 2013/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Puolan julkisen talouden liiallisen alijäämän
tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan
7 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan
komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan
jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)       Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena
on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden
edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
kestävä kasvu.
(3)       Neuvosto teki 7 päivänä
heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n
perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa se
katsoi, että Puolassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan
menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä
heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[1] 3 artiklan mukaisesti
suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään
vuonna 2012[2].
Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin vastaamaan 3 prosentin viitearvoa
suhteessa BKT:hen tai alittamaan sen uskottavalla ja kestävällä tavalla,
suositettiin, että Puolan viranomaiset toteuttaisivat finanssipoliittiset
elvytystoimet suunnitellulla tavalla vuonna 2009, varmistaisivat vuodesta 2010
alkaen keskimääräisen vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, joka olisi
vähintään 1¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, määrittäisivät
yksityiskohtaiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta alijäämä saataisiin
alle viitearvon vuoteen 2012 mennessä ja toteuttaisivat uudistuksia juoksevien
perusmenojen hillitsemiseksi lähivuosina. Neuvosto asetti 7 päivän tammikuuta
2010 määräajaksi, johon mennessä oli toteutettava tuloksellisia toimia.
(4)       Komissio totesi 3 päivänä
helmikuuta 2010 komission syksyn 2009 talousennusteen perusteella, että Puola
oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009
antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä
perussopimuksen viitearvon mukaiseksi, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista
alijäämää koskevassa menettelyssä siksi tarvittu. Syksyn 2011 talousennusteensa
perusteella komissio katsoi, että Puola ei ollut toteuttanut riittäviä
toimenpiteitä, ja kehotti sitä toteuttamaan lisätoimia, jotka Puola hyväksyi ja
joista se ilmoitti 10 päivänä tammikuuta 2012. Tämän perusteella komissio
vahvisti 11 päivänä tammikuuta 2012, että Puolan viranomaiset olivat
toteuttaneet tuloksellisia toimia varmistaakseen liiallisen alijäämän
korjaamisen hyvissä ajoin kestävällä tavalla, minkä vuoksi Puolan liiallista
alijäämää koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa lisätoimia.[3]
(5)       Neuvosto totesi 21 päivänä
kesäkuuta 2013, että Puola oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta epäsuotuisat
taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen voimakkaasti julkiseen
talouteen, ja antoi tarkistetut suositukset[4].
Tämän vuoksi Puola täytti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan
mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle
asetetun määräajan pidentämiseksi. Neuvosto suositteli, että Puolan olisi
lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2014. Puolan
olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoite, joka on
3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 3,0 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä vastaa komission kevään 2013 tarkistetun
talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen
suhteutettuna eli ainakin 0,8 prosenttia vuonna 2013 ja 1,3 prosenttia vuonna
2014. Puolan olisi tinkimättä toteutettava jo hyväksytyt toimenpiteet ja
täydennettävä niitä uusilla toimenpiteillä, jotka ovat tarpeen liiallisen
alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. Puolan olisi käytettävä kaikki
satunnaiset tulot alijäämän supistamiseen. Neuvosto vahvisti 1 päivän lokakuuta
2013 määräajaksi, johon mennessä Puolan olisi toteutettava tuloksellisia toimia
ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti
yksityiskohtainen kertomus tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta
vakauttamisstrategiasta. Puola toimitti 2 päivänä lokakuuta 2013 tuloksellisia
toimia koskevan kertomuksen, jota komission yksiköt analysoivat.
(6)       Neuvosto vahvisti
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti [10 päivänä joulukuuta 2013],
että Puola ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 SEUT-sopimuksen 126
artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia
toimia vuonna 2013.
(7)       Neuvoston on annettava
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3
artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden
tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan
kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika,
jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia
liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän
korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan
vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste
huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun
rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita
väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka
ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(8)       Reaalisen BKT:n kasvu oli
keskimäärin 4 prosenttia vuodessa kaudella 2001–2011, mutta talouskehitys
hidastui vuonna 2012 1,9 prosenttiin. Tuloksellisia toimia koskevan kertomuksen
perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalisen BKT:n kasvun
ennustetaan hidastuvan edelleen 1,5 prosenttiin vuonna 2013 ennen elpymistään
vuonna 2014 ja 2015. Reaalisen BKT:n kasvun odotetaankin olevan 2,5 prosenttia
vuonna 2014 ja 3,8 prosenttia vuonna 2015. Komission syksyn 2013 talousennusteen
mukaan reaalisen BKT:n kasvun odotetaan olevan 1,3 prosenttia vuonna 2013 ja kiihtyvän
2,5 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2015. Komissiolla on kuitenkin
Puolan viranomaisiin verrattuna vähemmän myönteinen kuva kotimaisen kysynnän,
erityisesti yksityisen kulutuksen ja yksityisten investointien kasvusta,
ennustejaksolla.
(9)       Puolan viranomaiset arvioivat
julkisen talouden alijäämän olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2013, mikä merkitsee alijäämän kasvamista vuodesta 2012, jolloin se oli 3,9
prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2014 Puolan valtiovarainministeriö
ennustaa ylijäämän olevan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen suunnitellun
eläkeuudistuksen vuoksi, joka johtaa etenkin kertaluonteiseen varojen siirtoon,
joiden määrä vastaa 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2015 julkisen
talouden rahoitusaseman odotetaan kääntyvän jälleen alijäämäiseksi ja alijäämän
ennustetaan olevan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(10)     Vuosien 2013 ja 2014 osalta
komission ennusteet vastaavat Puolan viranomaisten ennusteita. Myös komissio
ennustaa vuoden 2013 alijäämän olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Rahoitusaseman heikkeneminen verrattuna 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, joka
esitettiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa
perusskenaariossa, johtuu pääasiassa tulovajeesta. Vuonna 2014 julkisen
talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan ylijäämäinen (+4,6 prosenttia
suhteessa BKT:hen) suunnitellun eläkeuudistuksen vuoksi. Vuoden 2015 osalta
komissio on pessimistisempi kuin Puolan viranomaiset ja odottaa julkisen
talouden alijäämän olevan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäennusteen
ero, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, johtuu pääasiassa pienemmistä
juoksevista tuloista, jotka perustuvat nimellisen BKT:n kasvua koskevaan
alhaisempaan ennusteeseen ja välituotteiden käyttöön liittyviin suurempiin
julkisiin menoihin. Alijäämätavoitteisiin kohdistuu täytäntöönpanoriskejä.
(11)     Lisäksi on huomattava, että
nykyisen alijäämäennusteen lähtökohtana on EKT 1995. Syksystä 2014 alkaen
siirrytään soveltamaan uusia sääntöjä (EKT 2010). Uusien sääntöjen mukaan
varojen siirtoa ei enää kirjata julkisen talouden tuloihin ja näin ollen
julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan alijäämäinen siten, että alijäämä
on BKT:hen suhteutettuna 4,2 prosenttia vuonna 2014 ja 3,9 prosenttia vuonna
2015.[5]
Koska neuvosto päättää kumoamisesta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten
lukujen perusteella, joita Eurostat arvioi keväällä 2015 ESA 2010 ‑sääntöjen
mukaisesti, tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla korvataan ne eläkeuudistuksen
osat, jotka eivät enää ESA 2010 -järjestelmää sovellettaessa supista alijäämää.
(12)     Sekä Puolan viranomaiset että
komissio ennustavat, että julkisen talouden bruttovelka jää alle 60 prosentin
kynnysarvon koko tarkastelujaksolla. Komission syksyn 2013 talousennusteen
mukaan velan suhteen BKT:hen ennustetaan supistuvan 55,6 prosentista vuonna
2012 siten, että se on 51 prosenttia vuonna 2014. Tämä johtuu pääasiassa
ilmoitetusta eläkerahastojen varojen siirrosta, jonka määrä vastaa 8,5
prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhde kasvaa sen jälkeen 52,5 prosenttiin
vuonna 2015.
(13)     Jotta liiallinen alijäämä
saataisiin korjattua vuoden 2014 määräaikaan mennessä silloin sovellettavien
EKT 2010 -sääntöjen mukaisesti ja jotta voidaan varmistaa tilanteen kestävyys,
vuonna 2014 edellytettävät rakenteelliset lisätoimet olisivat vähintään 1,6
prosenttia suhteessa BKT:hen niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka jo sisältyivät
komission syksyn 2013 talousennusteeseen (tämä merkitsisi EKT 2010 –sääntöjen
perusteella rakenteellisen alijäämän kohentumista 0,6 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2014). Koska osa sopeutustarpeesta johtuu siitä, että EKT 1995 ‑säännöistä
siirrytään EKT 2010 -sääntöihin, ja lisäksi koska näin laajat vuotuiset toimet (jotka
ovat suuremmat kuin mitä edellytetään 7 päivänä heinäkuuta 2013 annetussa
neuvoston suosituksessa (1¼ prosenttia suhteessa BKT:hen) ja 21 päivänä
kesäkuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa (1,3 prosenttia suhteessa
BKT:hen)) johtaisivat tuntuviin tuotannon menetyksiin aikana, jolloin
tuotantokuilu on edelleen negatiivinen, on aiheellista asettaa määräajaksi
vuosi 2015.
(14)     Kun otetaan huomioon talouden
ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät suuret epävarmuustekijät, julkisen
talouden tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava viitearvoa
selvästi alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan korjaustavoitteen
tuloksellinen ja pysyvä saavuttaminen asetetussa määräajassa.
(15)     Tämän vuoksi liiallisen
alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2015 olisi oikeasuhteinen toimenpide,
kun otetaan huomioon julkisen sektorin alijäämää koskeva välitavoite, joka on
3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 (ilman eläkevarojen siirtoa) ja
lopullinen tavoite, joka on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että rakenteellinen rahoitusasema
paranee BKT:hen suhteutettuna 1 prosenttiin vuonna 2014 ja 1,2 prosenttia
vuonna 2015, kun otetaan huomioon toimenpiteet, jotka sisältyivät komission
syksyn 2013 talousennusteeseen ja jotka johtavat EKT 2010 –sääntöjen
perusteella rakenteellisen rahoitusaseman paranemiseen 0,6 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2014 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämä
edellyttää lisätoimenpiteitä, jotka vastaavat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2014 ja 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Ne on toteutettava
komission syksyn 2013 talousennusteeseen jo sisältyneiden toimenpiteiden
lisäksi (pl. eläkeuudistuksen mukainen varojensiirto),
ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
1)
Puolan olisi korjattava liiallinen alijäämä
viimeistään vuonna 2015 uskottavalla ja kestävällä tavalla;
2)
Puolan olisi saavutettava julkisen talouden
alijäämätavoitteet, jotka ovat 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013,
3,9 prosenttia vuonna 2014 ja 2,8 prosenttia vuonna 2015 (pl. eläkeuudistuksen
mukaisen varojensiirron vaikutus); vuoden 2014 osalta tämä vastaa komission
syksyn 2013 talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman paranemista,
joka on BKT:hen suhteutettuna 1 prosentti vuonna 2014 ja 1,2 prosenttia vuonna
2015;
3)
Puolan olisi tinkimättä toteutettava jo ilmoitetut
ja hyväksytyt toimenpiteet ja täydennettävä niitä uusilla toimenpiteillä, jotka
ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävällä tavalla viimeistään
vuonna 2015; Puolan olisi käytettävä kaikki satunnaiset tulot alijäämän
korjaamiseen;
4)
neuvosto asettaa 15 päivän huhtikuuta 2014
määräajaksi, johon mennessä Puolan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja
esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan
mukaisesti yksityiskohtainen kertomus tavoitteiden saavuttamiseksi
suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.
Lisäksi Puolan viranomaisten olisi i)
parannettava julkisen talouden laatua erityisesti minimoimalla kasvua
edistävien infrastruktuuri-investointien leikkaukset ja tarkastelemalla
huolellisesti sosiaalimenoja ja niiden tehokkuutta; ii) parannettava
verosäännösten noudattamista ja verohallinnon tehokkuutta; ja iii) tehtävä julkisen
talouden institutionaalisesta kehyksestä sitovampi ja läpinäkyvämpi muun muassa
mukauttamalla kansantalouden tilinpidossa käytetyt määritelmät EKT-standardien
mukaisiksi, varmistamalla riittävän laaja kattavuus, parantamalla talousarvion
toteutuksen valvontaa varainhoitovuoden aikana, varmistamalla pysyvän
menosäännön noudattamisen tehokas ja ajantasainen valvonta, joka perustuu
luotettavaan ja riippumattomaan arviointiin, jonka suorittaa yksi tai useampi
riippumaton elin, joka toimii valtiontalouden viranomaisista erillään. Jotta
julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on
lisäksi tärkeää tukea vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla
niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Puolalle talouspolitiikan
EU-ohjausjakson yhteydessä.
Suosituksessa 4 mainitun raportoinnin lisäksi Puolan
viranomaisten olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanossa
saavutetusta edistymisestä vähintään [kuuden kuukauden] välein sekä erillisenä
kohtana lähentymisohjelmassa siihen asti, että liiallinen alijäämä on korjattu
kokonaisuudessaan.
Tämä suositus on osoitettu Puolan
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Puolan liiallista
alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm.
[3]               Komission tiedonanto neuvostolle – Arvio talousarvion
toteutuksesta käynnissä olevien liiallista alijäämää koskevien menettelyjen
yhteydessä komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen, COM(2012)
4 final, 11.1.2012.
[4]               Neuvoston suositus Puolan julkisen talouden liiallisen
alijäämän tilanteen lopettamiseksi, annettu 21.6.2013.
[5]               ESA 2010 -järjestelmässä seuraavat suunnitellun
eläkeuudistuksen osat eivät enää johda alijäämän supistumiseen: kertaluonteinen
varojensiirto, jonka määrä on 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014,
tavanomainen varojensiirto vuonna 2014 (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja
vuonna 2015 (yhteenlaskettu vaikutus 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vain
ensimmäisen pilarin rahoittajien määrän muutos säilyy ennallaan uusien
sääntöjen mukaan (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, yhteenlaskettu
vaikutus 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015). Vaikka siirtymisellä
ESA 2010 –järjestelmän käyttöön arvioidaan olevan myönteinen vaikutus BKT-lukuihin,
suuremman BKT:n vaikutuksen julkisen talouden lukuihin odotetaan olevan varsin
vähäinen.