               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 527 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ruotsin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ruotsin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Ruotsia koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  3
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymän maakohtaisen suosituksen noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset
                  4
                julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Kotitalouksien suuri velka on kasvanut edelleen suhteessa BKT:hen. Asuntojen hinnoissa tapahtui korjausliike vuoden 2017 jälkipuoliskolla, ja ne ovat sittemmin vähitellen tasaantuneet. Arvostusindikaattorit osoittavat kuitenkin, että asuntojen hinnat ovat edelleen korkeita suhteessa talouden perustekijöihin. Vaikka vaikuttaa siltä, että pankkisektorilla on riittävästi pääomaa, hallitsematon korjausliike voi tapahtuessaan vaikuttaa negatiivisesti rahoitussektoriin, sillä pankeilla on suuret kotitalouksien asuntolainoihin liittyvät riskit. Tällaisen korjausliikkeen negatiiviset heijastusvaikutukset voivat ulottua myös naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Asuntojen tarjonnassa on edelleen rakenteellisia pullonkauloja, ja rakentaminen on vähentynyt. Vaikka makrovakauden alalla on viime vuosina toteutettu toimia asuntovelan kasvun hillitsemiseksi, vaikutukset näyttävät toistaiseksi jääneen vähäisiksi. Toimia tarvitaan edelleen tärkeillä osa-alueilla, joihin kuuluvat etenkin omistusasumisen verokannustimet, asuntojen tarjonta ja vuokramarkkinoiden toiminta.

               (3)Ruotsi toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä 'ERI-rahastot', ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (5)Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että vuonna 2019 ylijäämä nousee 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ylijäämän odotetaan edelleen vahvistuvan ohjelmakauden aikana. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  7
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy suunnitelman mukaan koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vuonna 2019 supistuvan 34,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2022 edelleen 28,2 prosenttiin. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä terveen julkisen talouden ja vakaan talouskasvun ansiosta. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Ruotsin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Kotitalouksien velka on jatkanut kasvuaan jo ennestään korkealta tasolta. Vuonna 2018 kotitalouksien velka kasvoi 5,5 prosenttia, ja velan määrä oli suhteessa BKT:hen 88 prosenttia ja suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin 186 prosenttia – nämä luvut kuuluvat korkeimpiin EU:ssa. Velan kasvu johtui pääasiassa asuntolainamäärän lisääntymisestä, joka liittyy asuntojen korkeisiin hintoihin yhdistettynä lainarahoitteista kiinteistöostamista suosiviin rakenteellisiin vääristymiin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä, kuten maaliskuusta 2018 voimassa ollut tiukennettu takaisinmaksusääntö asuntolainoille, jotka ovat tuloihin suhteutettuna suuria, ja syyskuussa 2019 annettu päätös muodostaa pankeille vastasyklinen pääomapuskuri. Tähän mennessä toteutettujen politiikkatoimien vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää kuitenkin olleen vähäinen eikä omistusasumista ja asuntovelkaa suosivien verokannustimien uudistamiseksi ole toteutettu politiikkatoimia.

               (7)Vaikka asuntojen hinnat laskivat vuoden 2017 lopulla ja ovat sen jälkeen pysyneet yleisesti ottaen vakaina, asuntojen arvostus on edelleen selvästi talouden perustekijöitä korkeammalla. Tämä johtuu siitä, että asuntojen hinnat olivat nousseet jyrkästi jo pitkän aikaa. Asuntojen hintoja nostavia keskeisiä tekijöitä ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet ja edulliset luottoehdot yhdistettyinä asuntolainojen edelleen suhteellisen alhaiseen lyhennysasteeseen. Vaikka uudisrakentaminen on viiden viime vuoden aikana lisääntynyt huomattavasti, tarjonta on edelleen puutteellista. Varsinkin suurten kaupunkien ympäristössä on pulaa kohtuuhintaisista asunnoista. Uusien asuntojen tarjonta ei täytä lyhyen aikavälin ennakoitua tarvetta, jonka arvioidaan olevan noin 90 000 uutta asuntoa vuodessa vuosina 2018–2020. Asuntopula liittyy rakenteelliseen tehottomuuteen, kuten rakennusalan vähäiseen kilpailuun, joka johtuu pienten ja ulkomaisten yritysten markkinoillepääsyn esteistä, ja siitä, että suuret rakennuttajat voivat kontrolloida tonttimaata. Asuntokantaa ei käytetä tehokkaasti. Vuokramarkkinoilla markkinatason alittavat vuokrat aiheuttavat lukkiutumisvaikutuksia ja sisäpiiri–ulkopiiri-vaikutuksia. Omistusasuntojen markkinoilla myyntivoittovero vähentää asunnonomistajien liikkuvuutta. Asuntopula vaikeuttaa työpaikkojen vaihtamista ja voi osaltaan edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Ruotsin viranomaiset toteuttavat yhä vähitellen 22-kohtaista suunnitelmaa, jolla lisätään asuntorakentamista ja parannetaan asuntosektorin tehokkuutta. Toistaiseksi ei ole toteutettu konkreettisia toimia vuokramarkkinoiden tiukan sääntelyn vapauttamiseksi ja omistajan omassa käytössä olevien asuntojen pääomaveron tarkistamiseksi, vaikka uusi hallitus ilmoitti tammikuussa 2019 aikeistaan toteuttaa näillä aloilla uudistuksia, kunhan alustavat selvitykset on tehty.

               (8)Joillakin aloilla, kuten rakentamisessa, koulutuksessa sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla, alkaakin olla työvoimapula. On varmistettava, että saadaan erikoistunutta henkilöstöä tukemaan tutkimus- ja kehitysinvestointeja ja digitalisaatiota. Koulutukseen ja osaamiseen, myös digitaaliseen osaamiseen, investoiminen auttaa vastaamaan näihin haasteisiin. Koulutustulokset ovat parantuneet jonkin verran, mutta oppimistuloksissa on suuria ja kasvavia eroja eri sosiaaliryhmien välillä. Väestörakenteen kehitys johtaa oppilasmäärän kasvuun, mikä pahentaa nykyistä opettajapulaa. EU:n ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä tilannetta ja äskettäin hyväksyttyjen ohjelmien vaikutuksia olisi seurattava tiiviimmin, koska ulkomailla syntyneiden oppilaiden integroituminen kouluun sekä vähän koulutettujen ja EU:n ulkopuolisten maahanmuuttajien – erityisesti naisten – kestävä osallistuminen työmarkkinoille on yhä haaste.

               (9)Liikenneinfrastruktuuriin tehtävien investointien jatkaminen voi osaltaan parantaa työvoiman liikkuvuutta, alueellista yhteenkuuluvuutta ja asuntomarkkinoita sekä lisätä tuottavuuden kasvua Ruotsissa pitkällä aikavälillä. Hallitus on ilmoittanut huomattavista investoinneista liikenneinfrastruktuuriin kansallisen infrastruktuurisuunnitelman 2018–2029 kautta eri liikennemuotojen (erityisesti rautatie- ja maantieliikenne) parantamiseksi. Suunnitelma sisältää merkittäviä investointeja rautatiejärjestelmän kehittämiseen ja siihen, että edistetään tavaraliikenteen siirtymistä maanteiltä rautateille, ja tukee siten myös päästöjen vähentämistä. Jatkamalla suuria investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, suotuisiin toimintaedellytyksiin ja laajempaan innovaatiopohjaan voidaan säilyttää Ruotsin asema innovaatiojohtajana. Ruotsin innovointimalli on perinteisesti ollut muutaman suuren maailmanlaajuisesti toimivan teknologiayrityksen varassa. Olisi tärkeää luoda ympäristö, joka edistää myös pk-yritysten ja uusyritysten innovointipotentiaalia. Ruotsin innovointikapasiteettia voitaisiin parantaa entisestään lisäämällä korkeakoulujen ja pk-yritysten yhteistyötä.

               (10)Rahanpesun torjumisesta on tullut yksi Ruotsin painopistealueista sen jälkeen, kun paljastui, että yksi maan suurimmista rahoituslaitoksista oli sekaantunut kasvavaan rahanpesuskandaaliin. Ruotsin ja Viron finanssivalvontaviranomaiset ovat aloittaneet yhteisen tutkinnan Latvian ja Liettuan vastaavien viranomaisten kanssa. Vaikka Ruotsi vahvisti rahanpesun torjuntasäännöstöään vuonna 2017 silloin kun rahanpesusäädös tuli voimaan, on tärkeää jatkaa säännöstöön mahdollisesti jääneiden puutteiden etsimistä ja korjaamista. Haasteita riittää, ja finanssivalvojan on vielä hyväksyttävä lisätoimenpiteet ja ohjeet siitä, miten valvontaa vahvistetaan tällä osa-alueella. Näiden toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen olisi kiinnitettävä huomiota niiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

               (11)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Ruotsi voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

               (12)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (13)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (14)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.puuttuu riskeihin, jotka liittyvät kotitalouksien suuren velkaan, vähentämällä asteittain asuntolainoista maksettujen korkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; edistää asuntorakentamista siellä, missä asuntopula on pahin, erityisesti poistamalla rakentamiseen liittyviä rakenteellisia esteitä; parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa muuttamalla vuokrista sopimista joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia;

               2.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan koulutukseen ja osaamiseen, jatkaa investointeja kestävään liikenteeseen eri liikennemuotojen, erityisesti rautateiden, parantamiseksi sekä tutkimukseen ja innovointiin, alueelliset erot huomioon ottaen;

               3.varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1026 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        SWD(2019) 1026 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 502 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Bulgarian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Bulgarian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Bulgariaa koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  3
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset
                  4
                julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti rahoitussektorilla on haavoittuvuustekijöitä samalla kun yritykset ovat hyvin velkaantuneita ja niillä on järjestämättömiä lainoja. Vaikka epätasapainojen lähteisiin puuttumisessa on edistytty, pankkien ja muun rahoitusalan valvontaa ja ohjausta koskevien viimeaikaisten uudistusten täysimääräinen täytäntöönpano ja seuranta on ratkaisevan tärkeää.

               (3)Bulgaria toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  6

               (5)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuonna 2018 maan julkinen talous oli 2 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan Bulgarian hallitus tähtää 0,3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2019, 0,4 prosentin ylijäämään vuonna 2020, 0,2 prosentin ylijäämään vuonna 2021 ja 0,1 prosentin ylijäämään vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  7
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan asteittain 22,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2018 16,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,7 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Bulgarian vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Verotulot ja verosäännösten noudattaminen paranevat, ja käynnissä on useita aloitteita. Veronkanto ei kuitenkaan näytä kehittyvän kaikkialla samassa tahdissa. Tämä koskee erityisesti työhön liittyvää verotusta ja sosiaaliturvamaksuja sekä joitakin valmisteveroluokkia. Näytön perusteella myös pimeä työ ja polttoaineiden laiton kauppa ovat edelleen haaste. Veronkannon parantamiseen tähtäävien toimien jatkaminen ja kohdennetut lisätoimenpiteet verojärjestelmän tiettyjen osien haasteiden ratkaisemiseksi ovat ensiarvoisen tärkeitä, jotta edelleen laaja-alaista harmaata taloutta saadaan hillittyä.

               (7)Hallitus on toteuttanut toimia julkisen varainkäytön vaikuttavuuden parantamiseksi. Maailmanpankki on saanut valmiiksi useita julkisia instituutioita (ministeriöitä ja kuntia) kattavan menojen uudelleenarvioinnin ja kaksi pilottitutkimusta poliisi- ja pelastustoimesta ja jätevesihuollosta sekä laatinut hallitukselle käsikirjan tulevia arviointeja varten. Hallitus otti vuoden 2018 keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiassa käyttöön joukon uusia tulosindikaattoreita, joilla on tarkoitus arvioida eri politiikanalojen menojen vaikutuksia pitkällä aikavälillä ja auttaa talousarvion arvioinnissa ja suunnittelussa. Näiden aloitteiden jatkotoimien odotetaan parantavan julkisten menojen laatua, tehokkuutta ja läpinäkyvyyttä ja sitä kautta julkishyödykkeiden tarjontaa ja laatua.

               (8)Valtionyhtiöt kärsivät heikosta omistajaohjauksesta, mikä heijastuu pitkälti myös niiden taloudelliseen suorituskykyyn. Valtionyhtiöiden omistajaohjauksen oikeudellista kehystä uudistetaan parhaillaan yhteistyössä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa ja Euroopan komission perustaman rakenneuudistusten tukipalvelun tuella. Uudistuksella pyritään korjaamaan nykyisiä puutteita lähentämällä kansallista lainsäädäntöä valtionyhtiöiden omistajaohjausta koskeviin OECD:n suuntaviivoihin. Kehyksen hyväksyminen ja tehokas täytäntöönpano varmistavat uudistuksen jatkuvuuden ja ovat ratkaisevan tärkeitä sen onnistumisen kannalta.

               (9)Talouden suotuisan toimintaympäristön ansiosta pankkien vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden tunnusluvut paranivat keskimäärin. Samalla rahoitusalan ulkopuolisten yritysten järjestämättömien lainojen määrä supistui, vaikka se onkin edelleen suuri. Järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoista on tullut dynaamisempia siitä huolimatta, ettei sen hyväksi ole toteutettu mitään erityisiä politiikkatoimia. Rahoitusalan arviointien edellyttämät jatkotoimet ovat vahvistaneet pankkisektoria, mutta joitakin haavoittuvuuksia on edelleen jäljellä. Vuoden 2018 uusiin sääntelyaloitteisiin kuuluivat säännöt, jotka koskevat suuria riskikeskittymiä ja asiakaskokonaisuuksien tunnistamista, vastasyklisen pääomapuskurikannan korottaminen ja makrovakausvälineiden käyttöönotto lainanottajiin kohdistuvissa toimenpiteissä. Lähipiirin liiketoimia koskevien lainsäädäntöaloitteiden jatkotoimina suoritettavat jatkuvat valvontatoimet lähipiirille myönnettävien lainojen rajoittamiseksi ja vakuuksiin liittyvien säännösrikkomusten rankaisemiseksi ovat olennaisen tärkeitä moitteettomien liiketoimintakäytäntöjen tukemiseksi. Pankkien kriisinratkaisukehyksen vahvistaminen on toinen toteuttamista odottava toimenpide, joka parantaa rahoitusalan häiriönsietokykyä.

               (10)Maksukyvyttömyysjärjestelyjen uudistuksen valmistuminen voisi auttaa yksityisen sektorin suuren velkamäärän ja järjestämättömien lainojen edelleen suuren osuuden vähentämisessä. Joidenkin elementtien puuttuminen heikentää maksukyvyttömyyskehyksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta, mikä tekee maksukyvyttömyysmenettelyistä hitaita ja kalliita. Samalla riittävien seurantavälineiden puuttuminen estää nykyisten ja uusien maksukyvyttömyyttä edeltävien menettelyjen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen asianmukaisen analysoinnin sekä konkreettisten esteiden tai heikkojen kohtien tunnistamisen. Lokakuussa 2018 Bulgaria pyysi Euroopan komission rakenneuudistusten tukipalvelusta apua edistääkseen maksukyvyttömyyskehyksen uudistamista. Hankkeen tavoitteena on kartoittaa maksukyvyttömyyskehyksen puutteet ja laatia etenemissuunnitelma niiden korjaamiseksi. Uudistuskehityksen tukeminen ja tulevan etenemissuunnitelman toteuttaminen on tärkeää.

               (11)Bulgaria teki vuonna 2018 lainsäädäntömuutoksia ja pyrkii siihen, että direktiivi 2015/849 (neljäs rahanpesun vastainen direktiivi) saatetaan kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näiden toimenpiteiden tulokselliseen toteuttamiseen olisi kiinnitettävä huomiota. Viranomaiset eivät ole vieläkään viimeistelleet kansallista riskinarviointia tai tiedottaneet siitä, vaikka se toimii kulmakivenä suunniteltaessa riittäviä kansallisia toimenpiteitä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumiseksi. Lisäksi viimeaikainen kehitys pankkisektorilla viittaa siihen, että kansainvälisten rahoitusliiketoimien kansallista valvontaa on parannettava ja rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellinen täytäntöönpano on varmistettava. Korruptioriski on otettava paremmin huomioon, sillä se on rahanpesun esirikos. Bulgarian viranomaisten on saatava aikaan konkreettista näyttöä käytännön tuloksista, josta ovat osoituksena korkean tason korruptiotapauksissa annetut lopulliset tuomiot. Talousrikostutkinnan ja taloudellisen profiloinnin käyttö on vähäistä.

               (12)Pankkien ulkopuolista valvontaa ollaan uudistamassa. Rahoitusvalvontakomissio hyväksyi syyskuussa 2017 pankkien ulkopuolisen rahoitusvalvonnan uudistamista koskevan toimintasuunnitelman yhteistyössä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kanssa. Käynnissä olevan toimintasuunnitelman täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano ja sen noudattamisen valvonta edistävät pankkien ulkopuolisen rahoitussektorin asianmukaista valvontaa. Sekundaarilainsäädäntöön on tehty muutoksia, joilla pyritään parantamaan arvostussääntöjä ja niiden soveltamista. Niiden tuloksellinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ratkaisisi jäljellä olevat, aiemmin havaitut arvostusongelmat. Lisäksi konsernitason valvonta on edelleen ongelma asianmukaisen riskiperusteisen vakuutusvalvonnan varmistamisessa.

               (13)Autovakuutusalalla on joitakin haavoittuvuuksia. Tarkkaan määriteltyjen korvaussääntöjen avulla tuomarit voisivat antaa yhdenmukaisempia tuomioita yksittäisissä tuomioistuinkäsittelyissä. Tällainen menettely auttaisi pitkällä aikavälillä vähentämään moottoriajoneuvojen vastuuvakuutusalan kustannuksia, volatiliteettia ja vakuutusriskiä. Alan kestävyyttä parantaisi myös parempi hinnoittelu, jossa asiakkaiden ajohistoria otettaisiin huomioon. Rahoitusvalvontakomissio on ehdottanut bonus-malus-järjestelmää, josta käydään laajaa julkisesta keskustelua ja jonka lopputulos on yhä epävarma. Lisäksi vihreän kortin järjestelmää hallinnoivan viraston likviditeettiin on suhtauduttu erittäin huolestuneesti pääasiassa siksi, että kaksi bulgarialaista vakuutuksenantajaa ei ole kyennyt maksamaan korvauksia. Järjestelmän uskottavuuden ja tehokkuuden kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenet noudattavat tiukasti velvoitteitaan.

               (14)Infrastruktuurissa on suuria investointivajeita. Liikenneinfrastruktuurin kattavuus ja laatu ovat parantuneet, mutta ne ovat edelleen EU:n keskiarvoa heikompia. Euroopan laajuinen liikenneverkko on edelleen Bulgariassa kesken. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Rautatie- ja maantieosuuksien sekä niihin liittyvien Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmien ja älykkäiden liikennejärjestelmien kehittämistä on jatkettava. Bulgariassa yhdyskuntajätevesien viemäröinti- ja käsittelyaste on matala, ilmansaastetasot korkeita, kaatopaikoille päätyvän yhdyskuntajätteen osuus suuri ja kierrätysaste huomattavasti EU:n keskiarvoa alhaisempi. Investointeja kestävään vesihuoltoon, resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymiseen tarvitaan. Lisäksi investointitarpeet energia-alalla sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi ovat huomattavia. Talouden korkea energiaintensiteetti ja hidas edistyminen energiatehokkuustavoitteiden saavuttamisessa erityisesti rakennusalalla haittaavat maan yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä. Siksi on lisättävä toimia, joilla varmistetaan, että teollisuuteen, liikenteeseen ja rakennusalalle tehdään huomattavia energiansäästöjä tuottavia kohdennettuja investointeja. Bulgarian kansallisessa ilmasto- ja energiasuunnitelmassa hahmoteltujen painopisteiden mukaiset lisäinvestoinnit puhtaan energian infrastruktuuriin (kuten puhtaaseen ja vähähiiliseen sähköntuotantoon, siirtoverkkoihin ja älykkäisiin verkkoihin) auttaisivat osaltaan parantamaan talouden yleistä kilpailukykyä sekä ihmisten elämänlaatua.

               (15)Vaikka julkiset tutkimusmäärärahat kasvoivat vuonna 2018, tutkimus- ja kehitysmenot ovat edelleen hyvin pienet sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Suuret monikansalliset yritykset ovat hallitsevassa asemassa yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestoinneissa, jotka keskittyvät pääkaupunkiseudulle. Uudistusten hidas toteuttaminen ja tutkimus-, kehitys- ja innovointijärjestelmän suuri hajanaisuus heikentävät tutkimus- ja kehitysinvestointien vaikutusta tuottavuuteen ja kasvuun. Moni yliopisto ja tutkimuslaitos pärjää edelleen heikosti korkeatasoisessa tieteellisessä tutkimuksessa. Tiede- ja yritysmaailman väliset yhteydet ovat edelleen hyvin heikot, ja inhimillisen pääoman saatavuus tutkimus- ja kehittämisjärjestelmässä on huomattava huolenaihe. Klusterit ja niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat Bulgariassa alikehittyneitä, sillä niillä ei useinkaan ole kriittistä massaa. Lisäuudistusten, toimivamman ohjausjärjestelmän ja vaikuttavampien julkisten investointien avulla voidaan maksimoida vaikutukset tuottavuuteen ja parantaa talouden kilpailukykyä. Lisäksi digitalisaation lisääntyminen yrityksissä ja uusien liiketoimintamallien käyttöönotto ovat ratkaisevan tärkeitä maan tuottavuuden kannalta.

               (16)Julkisen hallinnon ja sähköisen viranomaisasioinnin uudistukset edistyvät hitaasti ja tuottavat riittämättömiä parannuksia, ja liiketoimintaympäristö pysyy heikkona. Useita uudistustoimenpiteitä on hyväksytty, mutta niiden toteuttaminen käytännössä on edennyt hitaasti. Institutionaaliset puutteet, sääntelyn epävarmuus, korruptio ja riittämätön työvoiman tarjonta ovat edelleen suurimmat esteet investoinneille. Julkisen sektorin hallintoa hyödyttäisivät suurempi läpinäkyvyys, selvemmät säännöt ja pitkän aikavälin perspektiivi. Myös tuotetestauksessa ja -turvallisuudessa esiintyy puutteita vähäisten taloudellisten ja henkilöresurssien vuoksi. Vaikka suurin osa kansalliseen hankintastrategiaan kuuluvista toimenpiteistä on hyväksytty, niiden toteuttaminen vaatii jatkuvaa seurantaa, valvontaa ja arviointia. Hankintoja tehdään usein ilman tarjouskilpailua ja usein yhden ainoan tarjouksen perusteella, mikä vaarantaa järjestelmän läpinäkyvyyden ja toimivuuden. Julkisten hankintojen sektorin hallinnolliset valmiudet ovat jatkuva haaste, samoin julkisia hankintoja tekevien tahojen ammattimaistaminen ja yhdistetyt hankinnat. Sähköisten hankintamenettelyjen huomattava viivästyminen estää julkisten hankintamenettelyjen läpinäkyvyyden ja tehokkuuden parantamisen.

               (17)Työmarkkinatilanne on parantunut, mutta haasteita riittää edelleen. Työllisyysaste on noussut korkeimmalle tasolle Bulgarian EU-jäsenyyden aikana, ja työttömyysaste on EU:n keskiarvon alapuolella. Myönteisestä kehityksestä huolimatta joillakin väestöryhmillä, kuten heikosti koulutetuilla, nuorilla, romaneilla ja vammaisilla, on edelleen vaikeuksia saada töitä. Pitkäaikaistyöttömien tukemiseksi ollaan toteuttamassa erityistoimia. Vuonna 2018 heidän osuutensa työvoimasta oli 3 prosenttia. Vaikuttavien ja jatkuvien tiedotustoimien, aktiivisen työvoimapolitiikan ja integroitujen työllisyys- ja sosiaalipalvelujen yhdistelmä voisi parantaa heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistettävyyttä ja työnsaantimahdollisuuksia.

               (18)Bulgarian kasvavan osaamisvajeen korjaaminen edellyttää huomattavia investointeja. Nuorten työllistymismahdollisuudet saattaisivat parantua, jos työharjoittelujen ja oppisopimuskoulutuksen laatu ja tuloksellisuus paranisivat. Lisäksi aikuisväestön osallistuminen ammatillisiin täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteisiin on hyvin vähäistä. Digitaalisten taitojen kehittämiseen tähtäävistä toimenpiteistä huolimatta bulgarialaisten digitaaliset perustaidot (29 prosenttia väestöstä hallitsee digitaaliset perustaidot, kun EU:n keskiarvo on 57 prosenttia) kuuluvat heikoimpien joukkoon EU:ssa.

               (19)Vuonna 2018 Bulgaria ratifioi Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen vähimmäispalkoista ja asiasta käytiin useita neuvottelukierroksia, mutta silti työnantajat ja ammattiliitot ovat edelleen eri mieltä vähimmäispalkan määrittävistä kriteereistä. Objektiivista ja läpinäkyvää palkanmäärittämismekanismia koskevissa neuvotteluissa on pyrittävä laajempaan yhteisymmärrykseen. Vaikka työmarkkinaosapuolten osallistuminen toimenpiteiden ja uudistusten suunnitteluun ja toteuttamiseen näyttää lisääntyneen, jatkuva tuki tehostetulle työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle on edelleen tarpeen.

               (20)Koulutustulokset ovat edelleen huonoja ja vanhempien sosioekonominen asema vaikuttaa niihin yhä suuresti. Tämä kuvastaa koulutusjärjestelmän laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Bulgaria ei investoi riittävästi koulutukseen. Tämä koskee erityisesti esiasteen ja alemman perusasteen koulutusta, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä yhtäläisten mahdollisuuksien luomiseksi varhaislapsuudesta lähtien. Osallistuminen laadukkaaseen varhaiskasvatukseen on vähäistä erityisesti romanien ja muiden heikommassa asemassa olevien väestöryhmien lasten osalta. Koulunkäynnin varhain lopettaneiden osuus on edelleen suuri, mikä vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa kielteisesti työllistyvyyteen ja työmarkkinatuloksiin. Ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssi ja duaalikoulutusjärjestelmän saatavuus ovat edelleen riittämättömiä. Käynnissä olevista toimenpiteistä huolimatta tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden taidot riittävät johdonmukaisesti paikkaamaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin osaamisvajetta. Joitakin järjestelyjä opettajien uudelleenkouluttamiseksi ja ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi on otettu käyttöön. Opettajien perus- ja jatkokoulutusohjelmia on kuitenkin vielä vahvistettava, ja opetushenkilökunnan työskentelyolosuhteita parantavia lisätoimia tarvitaan edelleen.

               (21)Tuloerot sekä köyhyys- ja syrjäytymisriski ovat Bulgariassa edelleen suuria. Vaikka köyhyys- ja syrjäytymisriskiaste on alenemassa, vuonna 2018 se oli 32,8 prosenttia, mikä on edelleen selvästi yli EU:n keskiarvon. Sosiaaliturvajärjestelmä ei kata kaikkia työntekijöitä, ja sosiaalisen suojelun järjestelmä ei riitä ratkaisemaan merkittäviä sosiaalisia ongelmia. Tämä kuvastaa sosiaalimenojen alhaista tasoa, sosiaalipalvelujen epätasaista saatavuutta kautta maan ja verojärjestelmän heikkoa uudelleenjakovaikutusta. Vuonna 2018 väestön rikkaimman 20 prosentin tulot olivat 7,7 kertaa suuremmat kuin köyhimmän 20 prosentin, eli tuloerot ovat edelleen EU:n korkeimpia. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, vähimmäistulon riittävyys ja kattavuus on edelleen heikko, eikä sen säännölliseen tarkistukseen ole edelleenkään objektiivista mekanismia. Sosiaalipalvelut kärsivät heikosta laadusta ja aktiivista osallisuutta edistävän kokonaisvaltaisen lähestymistavan puutteesta. Sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuudessa on edelleen eroja. Tämä heikentää niiden kykyä tarjota kattavaa tukea heikoimmassa asemassa oleville, kuten romaneille, lapsille, vanhuksille, vammaisille ja maaseudulla asuville. Osalla väestöstä on vaikeuksia löytää kohtuuhintaisia asuntoja. Sen vuoksi tarvitaan lisätoimia, jotka edistävät aktiivista osallisuutta ja heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kuten romanien sosioekonomista integroitumista, parantavat laadukkaiden palvelujen saatavuutta ja vähentävät aineellista puutetta.

               (22)Terveydenhuoltoalaa vaivaa edelleen julkisten rahoituksen vähäisyys. Bulgariassa terveydenhuoltopalvelujen saatavuus on heikkoa, mikä johtuu rajallisten resurssien epätasaisesta jakautumisesta ja sairausvakuutusjärjestelmän heikosta kattavuudesta. Palvelujen käyttäjiltä perittävät maksut ovat huomattavia, sillä niiden on kompensoitava julkisen rahoituksen vähäisyys. Yleislääkäreiden heikko saatavuus rajoittaa perusterveydenhuollon tarjontaa. Sairaanhoitajapula on merkittävä, sairaanhoitajien määrä asukasta kohden on EU:n alhaisimpia. Kansallisen terveysstrategian nopeampi ja tehokkaampi toteuttaminen auttaisi puuttumaan näihin ongelmakohtiin.

               (23)Komissio valvoo edelleen oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa Bulgariassa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän vuoksi näitä osa-alueita ei käsitellä Bulgarian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä, jotta maan liiketoimintaympäristö voi kehittyä myönteiseen suuntaan. Marraskuussa 2018 julkaistussa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin, että Bulgaria on jatkanut oikeuslaitoksen uudistamista ja korjannut puutteita korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, mutta useilla osa-alueilla tarvitaan lisätoimia. Komissio arvioi edistymistä uudelleen alkusyksystä 2019.

               (24)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Bulgaria voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden rahastojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

               (25)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (26)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Bulgarian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (27)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2,

               SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.parantaa veronkantoa kohdennetuilla toimenpiteillä esimerkiksi polttoaineverojen ja työn verotuksen osa-alueilla; parantaa valtion omistamien yritysten omistajaohjausta hyväksymällä tulevan lainsäädännön ja panemalla sen täytäntöön;

               2.varmistaa pankkisektorin vakauden tehostamalla valvontaa, edistämällä omaisuuserien asianmukaista arvostamista, pankkien vakuudet mukaan lukien, ja edistämällä toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita; varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon; vahvistaa pankkien ulkopuolista rahoitussektoria riskiperusteisen valvonnan, hiljattain hyväksyttyjen arvostussääntöjen ja konsernitason valvonnan tehokkaalla täytäntöönpanolla; toteuttaa tulevan etenemissuunnitelman maksukyvyttömyyskehyksessä havaittujen puutteiden korjaamiseksi; edistää autovakuutusalan vakautta vastaamalla markkinoiden haasteisiin ja korjaamalla jäljellä olevia rakenteellisia heikkouksia;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, liikenteeseen, erityisesti sen kestävyyteen, vesi-, jäte- ja energiainfrastruktuureihin ja energiatehokkuuteen alueelliset erot huomioon ottaen ja liiketoimintaympäristön parantamiseen;

               4.parantaa työllistettävyyttä vahvistamalla osaamista, myös digitaalista osaamista; parantaa koulutuksen laatua, työmarkkinarelevanssia ja inklusiivisuutta erityisesti romanien ja muiden heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kohdalla; edistää sosiaalista osallisuutta parantamalla integroitujen työllisyys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta ja vähimmäistoimeentulotukea; parantaa terveyspalvelujen saatavuutta muun muassa pienentämällä palvelujen käyttäjiltä perittäviä maksuja ja puuttumalla terveydenhuollon työntekijäpulaan.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1001 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        SWD(2019) 1001 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 515 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Liettuan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Liettuan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Liettua kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Liettuan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Investointitoimenpiteet auttavat edistämään euroalueen suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen osalta, ja koulutustoimenpiteet auttavat edistämään euroalueen suosituksen 3 noudattamista työmarkkinoiden toiminnan osalta.

               (3)Liettuaa koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Liettua toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 10 päivänä toukokuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  4

               (6)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 vakausohjelmassaan hallitus odottaa julkisen talouden ylijäämän olevan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, minkä jälkeen sen odotetaan edelleen supistuvan 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite (1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) ylitetään koko ohjelmakauden ajan. Liettuan annettiin lisäksi vuonna 2017 tilapäisesti poiketa tästä tavoitteesta rakenneuudistusten vuoksi. Tämä poikkeama on voimassa kolmen vuoden ajan. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan, joka vuonna 2018 oli 34,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 32,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Suunniteltuja ylijäämätavoitteita tukevia tarvittavia toimenpiteitä ei ole kuitenkaan riittävästi eritelty vuodesta 2020 eteenpäin. Komission kevään 2019 talousennusteessa rakenteellisen alijäämän ennakoidaan olevan 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,9 prosenttia vuonna 2020 eli julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen mukainen. Samaan aikaan menojen kehitystä olisi seurattava tarkasti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti ottaen huomioon tulojen vakauteen tulevaisuudessa mahdollisesti kohdistuvat riskit. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Liettuan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Hallitus hyväksyi kesäkuussa 2018 joukon säädöksiä, joilla pannaan täytäntöön laaja kuusi rakenneuudistusta sisältävä paketti. Uudistusten kattamat alat ovat koulutus, terveydenhuolto, verotus, epävirallinen talous, eläkkeet ja innovointi.

               (8)Liettua on jatkanut toimenpiteitä harmaan talouden torjumiseksi ja verosäännösten noudattamisen parantamiseksi. Vaikka näiden toimenpiteiden tulokset ovat rohkaisevia, verosäännösten noudattaminen on yleisesti ottaen edelleen vähäistä. Liettuan alv-vaje on yhä yksi EU:n suurimmista. Verosäännösten noudattamisen parantaminen lisäisi tuloja ja tekisi verojärjestelmästä oikeudenmukaisemman. Toimenpiteitä, joiden tavoitteena on veropohjan laajentaminen sellaisiin verotulonlähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ei ole toteutettu. Ympäristö- ja kiinteistöverot jäävät edelleen Euroopan unionin keskiarvosta, eikä autoverotuksen tai yksityismatkustajien tienkäyttöveron osalta ole odotettavissa muutoksia.

               (9)Julkiset eläkkeet on vuodesta 2018 alkaen sidottu automaattisesti palkkamenojen kasvuun. Tämän odotetaan supistavan julkisia eläkemenoja 6,9 prosentista suhteessa BKT:hen 5,2 prosenttiin vuosina 2016–2070. Työllisten määrän ennakoidun vähenemisen vuoksi oletetaan, että eläkkeiden riittävyys heikkenee, koska eläke-etuudet eivät pysy palkkojen nousun tahdissa. Eläke-etuussuhteen, jolla ilmaistaan keskimääräinen eläke suhteessa keskipalkkaan, odotetaan heikkenevän tasaisesti tasosta, joka on jo nyt unionin alhaisimpia. Nykyisessä lainsäädännössä todetaan, että kun etuussuhde heikkenee, hallituksen on ehdotettava korjaavia toimenpiteitä. Koska tällaisten tulevien toimenpiteiden tarkasta luonteesta ja ajoituksesta ei ole varmuutta, niitä ei oteta huomioon ikääntymisraportin ennusteissa. Ne muodostavat kuitenkin riskin julkisen talouden kestävyyden kannalta. Jos kokonaisetuussuhde pysyisi ennallaan vuoteen 2070 asti, eläkemenot kasvaisivat 7 prosenttiin suhteessa BKT:hen sen sijaan, että ne supistuisivat ennakoidusti 5,2 prosenttiin. Tämän vuoksi on epävarmaa, miten eläkelainsäädäntöä sovelletaan käytännössä ja mitkä sen seuraukset olisivat ajan mittaan julkisen talouden kestävyyden ja eläkkeiden riittävyyden kannalta.

               (10)Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten huomattava osuus sekä suuret tuloerot ovat edelleen merkittävä haaste Liettualle ja heikentävät sen osallistavan talouskasvun näkymiä. Talouskasvun jatkumisesta huolimatta moniin yhteiskuntaryhmiin (kuten ikääntyneisiin, vammaisiin, lapsiin, yksinhuoltajiin ja työttömiin) kohdistuu Liettuassa erityisen suuri köyhyys- ja syrjäytymisriski. Vaikka sosiaalista turvaverkkoa on parannettu viime vuosina, Liettuan vero- ja etuusjärjestelmän korjaava kokonaisvaikutus ja sosiaaliturvamenot suhteessa BKT:hen ovat edelleen Euroopan unionin vähäisimpiä. Joitakin alustavia toimia on toteutettu korkeaan köyhyysasteeseen ja suuriin tuloeroihin puuttumiseksi. Näitä ovat muun muassa ”kulutustarpeiden vähimmäismäärän” käyttöönotto, yleisen lapsilisän korottaminen ja vanhuuseläkkeiden indeksointi. Jatkuvasti korkea köyhyys- ja eriarvoisuusaste osoittavat, että Liettualla on paljon tehtävää, jotta se voi lähentyä Euroopan unionin keskiarvoa vastaavaa sosiaaliturvan tasoa, ja että sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi tarvitaan investointeja. Muita heikommassa asemassa oleville ryhmille suunnatut aktiivisen osallisuuden strategiat ovat tehokkaampia, kun niissä yhdistyvät vähimmäistulo- ja eläkejärjestelmien parempi riittävyys, aktiiviset työvoimapoliittiset toimenpiteet ja sosiaalipalvelujen parempi tarjonta, mukaan lukien lastenhoito ja sosiaalinen asuntotuotanto.

               (11)Työmarkkinat ovat kiristyneet, mikä on seurausta työllisyyden kasvusta, mutta siihen on vaikuttanut myös epäsuotuisa väestörakenteen kehitys, kuten maastamuutto. Jotta voidaan lieventää työikäisen väestön vähenemisen vaikutusta, tarvitaan investointeja inhimilliseen pääomaan ja kaikkien parempaa pääsyä työmarkkinoille. Jatkuva osaamisvaje ja osaamisen kohtaanto-ongelmat huomioon ottaen on tärkeää, että Liettua nopeuttaa uudistuksia, joilla parannetaan laatua ja tehokkuutta kaikilla koulutusasteilla ja varmistetaan tasapuolinen pääsy laadukkaaseen ja inklusiiviseen koulutukseen. Väestön väheneminen on asettanut kouluverkoston paineen alaiseksi. Väestörakenteen muutos edellyttää strategioita, joilla turvataan kaikille mahdollisuus laadukkaaseen koulutukseen, samalla kun varmistetaan kouluverkoston tehokkuus ja tuetaan opettajia, joihin koulujen yhdistäminen vaikuttaa. Korkea-asteen koulutusverkoston vahvistamiseksi tarvitaan vielä merkittäviä toimia. Verkostoon kuuluu yli 40 valtion omistamaa ja yksityistä yliopistoa ja korkeakoulua. Ammatillisen koulutuksen tarjoajien on nykyaikaistettava opetussuunnitelmia ja pystyttävä vastaamaan paremmin paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeisiin. Vaikuttavat ja helposti saatavilla olevat aikuiskoulutus-, uudelleenkoulutus- ja jatkokoulutustoimenpiteet yhdessä sosiaalipalvelujen kanssa voisivat tuoda lisää ihmisiä työmarkkinoille. Aikuiskoulutukseen osallistuminen on edelleen vähäistä, 6,6 prosenttia vuonna 2018, mikä on selvästi alle EU:n keskiarvon (11,1 %). Liettuan talous voi hyötyä investoinneista, jotka suuntautuvat osaamisen (esimerkiksi digiosaaminen), kehittämiseen, innovointiin ja heikommassa asemassa olevien (esimerkiksi vammaiset ja ikääntyneet, työttömät tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevat aikuiset) integrointiin paremmin työmarkkinoille. Laajemmin tarkasteltuna työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantaminen on tärkeää niiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi.

               (12)Heikot terveydenhuollon tulokset ja vähäiset investoinnit terveydenhuoltoon ovat jatkuvia haasteita. Resurssien käyttöä voitaisiin järkeistää huomattavasti siirtymällä laitoshoidosta avohoitoon. Sairaalapalveluja käytetään edelleen runsaasti, sairaalassa hoidettavien pitkäaikaissairaiden osuus on suuri ja potilaspaikkojen käyttöaste on suhteellisen alhainen. Sairaalahoidon resurssien jatkuva rationalisointi ja perusterveydenhuoltoa parantavat kohdennetut investoinnit, jotka kohdistuvat myös terveydenhuoltohenkilöstöön, ovat tarpeen toiminnan tehostamiseksi ja terveystulosten parantamiseksi. Hoidon laatu on edelleen yksi tärkeimmistä syistä heikkoihin terveydenhuollon tuloksiin. Hoidon laadun parantamiseen tähtäävät toimenpiteet ovat hajanaisia, akkreditoinnin käyttö perusterveydenhuollossa on hyvin vähäistä, eikä akkreditointijärjestelmää ole sovellettu sairaaloissa. Erityisesti investoinnit tautien ehkäisytoimenpiteisiin ovat vähäisiä. Lisäksi toimista, joilla pyritään tehostamaan tautien ehkäisytoimenpiteitä paikallisella tasolla, puuttuu kokonaisvaltainen näkemys, ja niitä heikentää se, että kansanterveysvirastojen ja perusterveydenhuollon välinen yhteistyö ei ole järjestelmällistä. Lopuksi on todettava, että terveydenhuoltomenojen alhainen taso yhdistettynä suhteellisen suuriin epävirallisiin maksuihin ja potilailta perittävien maksujen suureen määrään vaikuttaa kielteisesti terveydenhuollon saatavuuden tasapuolisuuteen.

               (13)Korruption torjumiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, mutta sidonnaisuusilmoitusten rekisteriä ei ole vieläkään perustettu. Vuonna 2018 annettiin väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevaa lakia täytäntöönpanevaa lainsäädäntöä, ja parhaillaan keskustellaan uudesta lobbausta sääntelevästä laista. Sääntöjenvastaisuuksia esiintyy edelleen terveydenhuoltojärjestelmässä esiintyvän korruption torjunnassa.

               (14)Liettuan investoinnit suhteessa BKT:hen ovat edelleen alle EU:n ja muiden Baltian maiden keskiarvon. Liettualaisten yritysten innovointiaste on alhainen ja teknologian omaksumiskyky heikko. Erityisesti yksityisellä sektorilla tarvitaan lisää investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Tämä lisäisi tuottavuutta, joka on viimeaikaisesta kasvusta huolimatta selvästi EU:n tasoa heikompi. Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden puute osoittaa, että on tarpeen investoida digitaalisiin taitoihin, joilla tuetaan kilpailukykyä, innovointia ja Liettuan kykyä omaksua teknologiaa. Lisäksi on edistettävä siirtymistä osaamispohjaisempaan ja korkeamman lisäarvon talouteen.

               (15)Talous on suhteellisen resurssi-intensiivinen ja on erittäin riippuvainen energian ja raaka-aineiden tuonnista. Resurssituottavuus on alhainen, kun taas energiankulutus on suurta, erityisesti asumisen ja liikenteen aloilla. Energiatehokkuuteen, erityisesti rakennussektorilla, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kotimaiseen tuotantoon tehtävien investointien lisääminen edistäisi ”vihreää” taloutta ja mahdollistaisi kestävämmän kasvun. Samalla se vähentäisi riippuvuutta energiantuonnista.

               (16)Liettua kärsii edelleen kansainvälisten rautatie-, maantie-, meri- ja lentoliikenneyhteyksien vähäisyydestä, ja sen integrointia muuhun Eurooppaan on lisättävä. Parempien liikenneyhteyksien myötä talouden tuottavuus lisääntyisi ja sisämarkkinoita voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. Liikennealan tilanne on selvästi EU:n keskiarvoa heikompi, kun on kyse Euroopan laajuisten (TEN-T) maantie- ja rautatieverkkojen laajuudesta, tutkimus- ja innovointi-investoinneista liikenteen alalla, kestävyysnäkökohdista ja liikenneturvallisuudesta. Raideliikennettä hallitsee itä–länsi-akseli, kun taas liikenneyhteydet pohjoisesta etelään ovat edelleen alikehittyneitä. Sen vuoksi tarvitaan huomattavia investointeja, jotta voidaan luoda kestävä, ilmastonmuutokseen sopeutuva, älykäs, turvallinen ja intermodaalinen TEN-T-verkko ja varmistaa sen käytettävyys sekä edistää kestävää kaupunkiliikennettä. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Liettuan sähköjärjestelmän yhteensovittaminen Manner-Euroopan verkon kanssa on keskeistä, jotta voidaan varmistaa sähkön toimitusvarmuus koko Itämeren alueella.

               (17)Alueelliset erot ovat Liettuassa EU:n keskiarvoa suuremmat, ja ne ovat kasvaneet kahden viime vuosikymmenen aikana. Liettuan nopean taloudellisen lähentymisen hyödyt keskittyvät voimakkaasti kahdelle suurkaupunkialueelle. Maaseutuvaltaisilla alueilla, jotka kattavat suurimman osan maasta ja joilla asuu lähes 55 prosenttia väestöstä, väestö vähenee voimakkaasti, minkä lisäksi laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuus heikkenee. Maan sisäiset merkittävät sosioekonomiset erot osoittavat, että tietyillä alueilla on erityisiä investointitarpeita. Liettuassa haasteena on edelleen myös vierekkäisten alueiden välisten yhteyksien lisääminen, mukaan lukien liikenne- ja digitaaliset yhteydet.

               (18)Liettuan viranomaiset päivittivät julkisten investointien tehostamiseksi sääntöjä, jotka koskevat valtion talousarviosta rahoitettujen investointihankkeiden valmistelua ja valintaa. Vuodesta 2018 lähtien kaikkia uusia investointihankkeita olisi tarkasteltava kustannus-hyötyanalyysin avulla ja niiden olisi täytettävä ylimääräiset valintaperusteet. Tämä on tärkeä ensiaskel, mutta lisätoimet ovat tarpeen, jotta voidaan maksimoida julkisten investointien vaikutus pitkän aikavälin kasvupotentiaalin lisäämiseen ja kasvavien alueellisten erojen pienentämiseen. Viranomaiset ovat aloittaneet valtion budjetointijärjestelmän tarkistuksen, jonka tavoitteena on pidentää budjetoinnin kattamaa ajanjaksoa ja vahvistaa menojen ja yleisten taloudellisten tavoitteiden välistä yhteyttä. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että uusi strategisten investointien suunnittelua koskeva järjestelmä on valmis ennen vuosien 2021–2023 talousarviomenettelyä ja vuonna 2021 alkavaa EU:n uutta rahoitussykliä.

               (19)Liettualla ei ole yhteen koottua tutkimus- ja innovointistrategiaa. Tälle alalle on ominaista toimenpiteiden hajanaisuus ja sellaisten tukijärjestelmien suuri määrä, jotka eivät tuo synergiaetuja. Hallinto- ja ohjausjärjestelmän monimutkaisuutta lisää toteuttavien elinten runsaslukuisuus. Niillä ei ole yhteistä lähestymistapaa tutkimusta ja innovointia koskevan politiikkayhdistelmän tukemiseen, ja hallintojärjestelmä itsessään näyttää rajoittavan mahdollisuuksia käyttää monenlaisia välineitä. Tämä tilanne on erityisen haitallinen tiedemaailman ja yritysten välisen yhteistyön kannalta ja haittaa innovatiivista toimintaa. Vastikään toteutettu tutkimus- ja innovointipolitiikkaa koskevan vastuun jakaminen talous- ja innovointiministeriön sekä opetus- ja tiedeministeriön välillä ei toistaiseksi mahdollista johdonmukaista politiikkakehystä. Tällaiseen kehykseen liittyisi synergisiä tukijärjestelmiä, jotka olisivat potentiaalisten tuensaajien saatavilla keskitetyn palvelupisteen kautta.

               (20)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  6
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Liettua voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

               (21)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (22)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  7
               , että Liettuan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.parantaa verosäännösten noudattamista ja laajentaa veropohjaa sellaisiin verotulonlähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta; puuttuu tuloeroihin, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen muun muassa parantamalla vero- ja etuusjärjestelmien rakennetta;

               2.parantaa laatua ja tehokkuutta kaikilla koulutustasoilla, myös aikuiskoulutuksessa; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän laatua, kohtuuhintaisuutta ja tehokkuutta;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan innovointiin, energia- ja resurssitehokkuuteen, kestävään liikenteeseen ja energiaverkkoyhteyksiin alueelliset erot huomioon ottaen; edistää tuottavuuden kasvua parantamalla julkisten investointien tehokkuutta; luo yhtenäisen poliittisen kehyksen, jolla tuetaan tiede- ja yritysmaailman välistä yhteistyötä ja vahvistetaan tutkimus- ja innovaatioalan täytäntöönpanoelimiä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1014 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        SWD(2019) 1014 final.

                     (7)

                        Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 516 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Luxemburgin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Luxemburgin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Luxemburg kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Luxemburgin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Luxemburgia koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Luxemburg toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  4
               .

               (6)Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ennakoi vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, supistuu 1,0 prosenttiin vuonna 2019, ja että rahoitusasema paranee tämän jälkeen lähes tasaisesti niin, että vuonna 2023 ylijäämä on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuoden 2019 tavoitteesta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, siten että vuodesta 2020 eteenpäin tavoitteena on 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen), ylitetään koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän reilusti alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa koko ohjelmakauden ajan lukuun ottamatta vuotta 2023, jolloin se on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Luku on erityisesti vuoden 2020 osalta pienempi kuin vuoden 2019 vakausohjelmassa, mutta ylittää silti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen tai vastaa sitä. Samaan aikaan menojen kehitystä olisi seurattava tarkkaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun otetaan huomioon tulojen vakauteen tulevaisuudessa mahdollisesti kohdistuvat riskit. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Luxemburgin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Ikääntymiseen liittyvien menojen (eläkemenot, terveydenhuoltomenot ja pitkäaikaishoidon menot) odotetaan Luxemburgissa kasvavan pitkällä aikavälillä huomattavasti viimeaikaisista uudistuksista huolimatta. Jos oletetaan, ettei nykyiseen järjestelmään tehdä politiikkamuutoksia, julkisen talouden kestävyys saattaa vaarantua pitkällä aikavälillä. Näin saattaa tapahtua siitäkin huolimatta, että julkista velkaa on tällä hetkellä vähän ja sosiaaliturvajärjestelmässä on kertyneitä varantoja, joilla odotetaan voitavan varmistaa järjestelmän toiminta vuoteen 2041 asti. Luxemburgille on annettu tätä haastetta koskevia suosituksia vuodesta 2011 lähtien, mutta niiden noudattamisessa on tähän mennessä edistytty vain vähän. Hallituksen eläketyöryhmä käsitteli vuoden 2018 raportissaan erilaisia tapoja parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä, kuten eläkejärjestelmän maksuosuuden asteittaista nostamista, eläkeiän nostamista pidentyneen elinajanodotteen huomioon ottamiseksi ja asteittaisen eläkkeelle siirtymisen edistämistä. Raportissa ehdotetaan asianmukaisesti mitoitetuista uudistuksista muodostuvaa monitahoista strategiaa, jolla on tarkoitus varmistaa järjestelmän pitkän aikavälin kestävyys ja pitää samalla sekä talouteen että eläkkeensaajiin kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman vähäisinä. Ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu uhkaa myös terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien pitkän aikavälin kestävyyttä. Yli kolme neljäsosaa pitkäaikaishoidon menoista katetaan julkisella rahoituksella. Vuoden 2018 uudistuksella odotetaan voitavan varmistaa järjestelmän taloudellinen elinkelpoisuus vuoteen 2030 asti, sillä työntekijöiden terveydenhuoltojärjestelmään maksamia rahoitusosuuksia voidaan uudistuksen ansiosta asteittain nostaa 1,4 prosentista 1,7 prosenttiin maksujen perusteena olevasta palkkasummasta, jotta kustannukset voidaan pitää linjassa huoltosuhteen kanssa. Vielä ei kuitenkaan ole selvää, miten tämä vaikuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Jotta sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävällä perustalla oleva julkinen talous voidaan varmistaa pitkällä aikavälillä, väestöpolitiikan olisi oltava linjassa koulutuspolitiikan kanssa ja siinä olisi noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa sekä haasteet että mahdollisuudet, joita liittyy väestörakenteen kehityksen ja digitaalitalouden mukanaan tuomiin muutoksiin, kun otetaan huomioon väestön ikääntymisen odotetut vaikutukset työvoiman tarjontaan lähitulevaisuudessa. Tietyillä aloilla on viime aikoina ilmennyt työvoimapulaa, joka saattaa haitata tuottavuuden kasvua ja vähentää pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

               (8)Yleisesti ottaen hyvistä työmarkkinatuloksista huolimatta työllisyysaste polkee paikallaan ja tietyt ryhmät kohtaavat edelleen erityisiä vaikeuksia työmarkkinoilla. Etenkin ikääntyneiden työllisyysaste on erityisen alhainen, ja tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan parantaa heidän osallistumistaan työmarkkinoille. Varhaiseläkejärjestelmät, jotka kannustavat työntekijöitä jättämään työelämän, ovat edelleen yleisiä, ja vuonna 2017 myönnetyistä uusista eläkkeistä 57,5 prosenttia oli varhennettuja vanhuuseläkkeitä. Vuonna 2018 hallitus kumosi yhden varhaiseläkejärjestelmän, joka tarjosi mahdollisuuden jäädä eläkkeelle 57-vuotiaasta lähtien, mutta heikensi tämän uudistuksen vaikutuksia lieventämällä muihin varhaiseläkejärjestelmiin liittyviä rajoituksia. Ikääntyneiden alhainen työvoimaosuus on myös suurelta osin seurausta vero- ja etuusjärjestelmään perustuvista taloudellisista pidäkkeistä, jotka ovat suhteessa merkittäviä tässä ikäryhmässä. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden lisääminen edellyttää kattavaa strategiaa, johon sisältyy toimenpiteitä, joilla autetaan ikääntyneitä työntekijöitä jatkamaan työelämässä pidempään. Parlamentille huhtikuussa 2014 esitettyä lakiehdotusta, jonka tavoitteena on kannustaa yli 150 työntekijän yrityksiä palkkaamaan ikääntyneitä työntekijöitä ja pitämään heidät töissä ikäjohtamistoimenpiteiden avulla, ei ole vielä hyväksytty parlamentissa.

               (9)Vaikka Luxemburg on edelleen sitoutunut parantamaan yrityspalvelujen sääntely-ympäristöä, sääntelyesteet ovat Euroopan komission sääntelyindikaattorin
                  6
                mukaan yhä suuria useilla aloilla, kuten laki-, kirjanpito-, arkkitehtuuri ja insinööripalvelujen tapauksessa. Myös joulukuussa 2018 julkaistu ETA:n sisäiseen palvelukauppaan kohdistuvia rajoituksia koskeva OECD:n indeksi vahvisti, että sääntelystä johtuvat muihin EU:n jäsenvaltioihin kohdistuvat rajoitukset ovat Luxemburgissa näiden alojen osalta suurempia kuin sisämarkkinoilla keskimäärin.

               (10)Luxemburgin talousmalli tuottaa hyviä tuloksia, jotka osoittavat, että osaamista vaativia työpaikkoja syntyy jatkuvasti lisää. Tämän kehityksen tukena ovat korkeat tuottavuustasot, jotka pitkälti heijastavat maailmanmarkkinoille osallistumisesta saatavia tehokkuushyötyjä etenkin rahoitusalalla. Tuottavuuden kasvu on kuitenkin viime vuosina pysähtynyt, sillä sitä ovat haitanneet yritysten vähäiset investoinnit innovointiin ja digitaaliseen integraatioon. Luxemburgin strategialla, jossa tarkoituksena on monipuolistaa taloutta kehittämällä keskeisiä osaamisintensiivisiä aloja datavetoiseen talouteen siirryttäessä, on hyvät mahdollisuudet saada aikaan korkean lisäarvon investointeja ja vauhdittaa tuottavuuden kasvua. Samalla julkiset investoinnit ovat edelleen merkittäviä, ja ne on keskitetty näihin aloihin, joihin kuuluu muun muassa vahva tieto- ja viestintätekniikka-ala. Näillä merkittävillä julkisilla investoinneilla ei kuitenkaan ole ollut ulkoisvaikutuksia, eivätkä ne ole auttaneet edistämään yksityisiä investointeja innovointiin ja digitalisaatioon. Tutkimukseen ja innovointiin sekä digitaaliseen integraatioon tehtävien investointien lisääminen erityisesti yrityksissä – etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä – on tärkeää, jotta tuottavuuden kasvua voidaan lisätä ja Luxemburgin taloutta monipuolistaa edelleen. On olennaisen tärkeää, että tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa ja alan tukivälineitä varten luodaan johdonmukainen ja yhdennetty kansallinen kehys, johon kuuluu myös odotettujen taloudellisten vaikutusten tarkkaan arviointiin perustuva priorisointi, jotta Luxemburg voi täysin hyödyntää kaikkia innovaatioekosysteeminsä tarjoamia mahdollisuuksia.

               (11)Jotta Luxemburgissa voitaisiin lisätä tuottavuutta, työllisyyttä ja pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia, on tärkeää investoida nykyistä enemmän osaamiseen, etenkin tieto- ja viestintätekniseen osaamiseen, työllistettävyyteen ja koulutukseen, myös mukauttamalla opetussuunnitelmat paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja edistämällä teknologista muutosta ja digitalisaatiota.

               (12)Liikenteen ruuhkahuippujen aiheuttamat ilmansaasteet ja liikenneruuhkat ovat edelleen suuri ongelma Luxemburgissa sekä kilpailukyvyn että ympäristön kannalta. Lisäksi tieliikenteen hiilidioksidipäästöt nopeuttavat ilmastonmuutosta. Komissiolle toimitettujen vuotta 2017 koskevien kansallisten ennusteiden mukaan on odotettavissa, että Luxemburg jää vuoden 2020 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteestaan 3 prosenttiyksiköllä ja vuoden 2030 tavoitteestaan 20 prosenttiyksiköllä, jos lisätoimenpiteitä ei toteuteta. Rajatyöntekijöiden määrä, joka on tällä hetkellä noin 45 prosenttia Luxemburgin työvoimasta, liikennepolttoaineiden alhainen verotus ja asuntojen korkeat hinnat lisäävät autoilua ja ovat esteenä ilmanlaadun ja liikenneolosuhteiden parantamiselle. Samaan aikaan kuitenkin vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien henkilöautojen osuus Luxemburgissa myydyistä uusista henkilöautoista on muutaman viime vuoden aikana lisääntynyt.

               (13)Riittämätön asuntojen tarjonta voi vähentää Luxemburgin houkuttelevuutta. Asuntojen runsas kysyntä Luxemburgissa perustuu edelleen väestönkasvuun, suotuisiin rahoitusehtoihin ja rajatyöntekijöiden suureen määrään. Asuntotarjonta ja -investoinnit vaikuttavat riittämättömiltä, ja niitä haittaavat rakennusmaan riittämätön saatavuus ja alhainen asuntotiheys, jotka johtuvat pääasiassa siitä, ettei maanomistajilla ole kannustimia rakentaa uusia asuntoja tai myydä omistamaansa maata. Myös sosiaalinen asuntotarjonta vaikuttaa riittämättömältä, ja tilanne viittaa siihen, että Luxemburgissa tarvitaan merkittäviä investointeja asuntomarkkinoiden kiristyvien jännitteiden lieventämiseksi.

               (14)Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, kuten euroaluetta koskevassa vuoden 2019 suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Luxemburg on toteuttanut toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mutta osinko-, korko- ja rojaltimaksujen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Suurin osa suorista ulkomaisista sijoituksista on erillisyhtiöiden hallussa. Koska EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suoritettavista korko- ja rojaltimaksuista ei kanneta lähdeveroa ja koska osinkomaksut on vapautettu lähdeverosta tietyissä olosuhteissa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella.

               (15)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  7
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Luxemburg voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla.

               (16)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Luxemburgin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Luxemburgille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.nostaa ikääntyneiden työllisyysastetta parantamalla heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja -valmiuksiaan; parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä muun muassa rajoittamalla edelleen varhaiseläkkeelle siirtymistä;

               2.vähentää kilpailun esteitä säänneltyjen ammattien piiriin kuuluvien yrityspalvelujen alalla;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan digitalisaation ja innovoinnin tukemiseen, osaamisen kehittämiseen, kestävän liikenteen parantamiseen ja asuntotarjonnan kasvattamiseen muun muassa lisäämällä kannustimia ja poistamalla rakentamisen esteitä;

               4.puuttuu verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa aggressiivista verosuunnittelua erityisesti toiseen maahan tapahtuvien maksujen välityksellä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1015 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (7)

                        SWD(2019) 1015 final.