title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Romanian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/88

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Romanian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/23)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Romania toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 31 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Romanian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Romanian maaraportissa (4) vuonna 2019 sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Romanialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Lopullisessa suunnitelmassa olisi kehitettävä edelleen arviointia politiikkojen ja toimenpiteiden välisistä yhteyksistä ja selitettävä, miten Romania aikoo käsitellä näitä yhteyksiä. Suunnitelmassa olisi erityisesti kuvattava synergioita hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen välillä. On tarpeen arvioida vuorovaikutusta, joka syntyy, kun hiilen ja kaasun käyttöä jatketaan suunnitellusti vuoteen 2030 asti ja toisaalta pyritään irtautumaan hiilestä. Samalla tavalla suunnitelmaan olisi sisällytettävä vaikutukseltaan laaja-alaisten politiikkojen ja toimenpiteiden vuorovaikutuksia ja monialaisia vaikutuksia koskeva arviointi, jossa vertaillaan toisiinsa esimerkiksi suunniteltua uutta kapasiteettia ja energiatehokkuuden ja hiilestä irtautumisen ulottuvuuksia, energiamarkkinoiden uusimpia sääntelytoimenpiteitä ja sisämarkkinoiden ja toimitusvarmuuden tavoitteita sekä liikenteen hiilestä irtautumistoimenpiteiden vaikutuksia ja uusiutuvan energian lisääntyvää käyttöä verkossa. Olisi arvioitava myös, mikä vaikutus metsäbiomassan kasvavalla käytöllä sähkön- ja lämmöntuotannossa on maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuviin kirjattuihin päästöihin ja poistumiin. Lisäksi tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa arvioitaisiin vuosien 2014–2020 kansallisen kilpailukykystrategian tulokset, esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille ja tuotaisiin esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita. Suunnitelmaa voitaisiin myös täydentää kattavammilla toimenpiteillä, joilla hyödynnetään sen ja kiertotalouden välisten yhteyksien tarjoamia mahdollisuuksia.

                  (15)

                  Romaniaa koskevien komission suositusten pohjana on Romanian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa merkittävästi vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvan energian osuuden tavoitetasoa vähintään 34 prosenttiin Romanian panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; ryhtyy konkreettisiin toimenpiteisiin lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan saatavuuden ja käytön kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Romanian energialähteiden yhdistelmässä ja erityisesti lämmityksessä ja jäähdytyksessä;

                  2.

                  nostaa merkittävästi tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; ehdottaa kunnianhimoisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; parantaa nykyisten politiikkojen ja toimenpiteiden selkeyttä ja antaa tarkempia tietoja kaudelle 2021–2030 suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, erityisesti niistä odotettavista säästöistä ja vaikutuksista sekä niiden täytäntöönpanoaikataulusta;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, erityisesti toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, ja luotettavan kaasun toimituksen monipuolistamisstrategian, mukaan lukien asiaankuuluvat infrastruktuurihankkeet ja kaasuntuotantoon tehtävien investointien kohtuuttomien rajoitusten poistaminen ottaen huomioon Mustanmeren varantojen alueellisen potentiaalin; määrittää strategian, jolla varmistetaan ydinmateriaalien ja polttoaineiden toimitus pitkällä aikavälillä ydinvoiman tuotantokapasiteetin laajentaminen huomioon ottaen, ja esittää tiedot, jotka koskevat sen kotimaisten valmiuksien säilyttämistä polttoainekierrossa;

                  4.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita, erityisesti toimenpiteitä likvidien ja kilpailukykyisten tukku- ja vähittäismarkkinoiden kehittämiseksi sekä edistämällä maan sisäistä kilpailua että poistamalla rajatylittävän kaupan esteet vientirajoitukset mukaan lukien; ottaa huomioon tukkuhintojen sääntelystä syntyvän kielteisen vaikutuksen ja osoittaa selvästi varmistavansa, että kansallisessa lainsäädännössä otetaan huomioon avoimia ja vapautettuja markkinoita ja vapaata hinnoittelua koskeva unionin lainsäädäntö ottamalla mukaan strategian ja aikataulun täysin markkinapohjaiseen hinnoitteluun pääsemiselle sekä kohdennettuja toimenpiteitä heikossa asemassa olevien asiakkaiden suojelemiseksi;

                  5.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosina 2020–2030, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa alueellista yhteistyötä sekä naapurijäsenvaltioiden kanssa että perustetuissa alueellisissa yhteistyöryhmissä, kuten keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä, muun muassa kaasu- ja sähköinfrastruktuurin alalla, uusiutuvan energian alalla, energiatehokkuuden alalla sekä tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn alalla ja ottaen huomioon yhteiset haasteet ja tavoitteet; yhteistyön jatkamiselle on merkittävää potentiaalia, kun otetaan huomioon sähköalan ennustettu kehitys, mukaan lukien tarve suuremmalle uusiutuvien energialähteiden osuudelle ja puhtaalle liikenteelle, millä voisi olla vaikutusta sähköverkkojen yhteenliitäntään ja kauppaan alueella;

                  7.

                  laajentaa energiastrategiansa tavoitteita varten laatimansa investointitarpeita ja -riskejä koskevan analyysin yleiseksi katsaukseksi investointeihin, jotka tarvitaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi; esittää yleisen arvioinnin näiden investointien lähteistä ja myös riittävästä rahoituksesta kansallisella, alueellisella ja unionin tasolla; harkitsee myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokasta toteuttamista rahoituslähteenä;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  ottaa mukaan analyysin vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa, johon sisältyvät vaadittavat tiedot suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden ennakoiduista ilman epäpuhtauspäästöistä;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti ottamalla huomioon sosiaali- ja työllisyysvaikutukset ja luettelemalla konkreettisempia toimenpiteitä ja aikatauluja energiaköyhyyteen puuttumiseksi, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditaan; keskustelee tarpeista ja toimenpiteistä, jotka liittyvät rakennemuutokseen, joka aiheutuu siirryttäessä puhtaaseen energiaan yhden teollisuusalan alueilla, joihin kuuluvat esimerkiksi hiiliteollisuudesta tai jostain muusta energiaintensiivisestä alasta riippuvaiset alueet.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Slovakian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/96

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Slovakian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/25)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Slovakia toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 21 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Slovakian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Slovakian maaraportissa (4) vuonna 2019 sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Slovakialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Lopullisessa suunnitelmassa olisi eriteltävä eri ulottuvuuksien väliset yhteydet ja varmistettava niiden välinen johdonmukaisuus. Kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jota sovellettiin jo sidosryhmien välisissä energiaköyhyyden torjumista koskevissa kansallisissa keskusteluissa, olisi laajennettava koskemaan kaikkia näitä ulottuvuuksia ottaen samalla huomioon sisämarkkinat ja energiatehokkuuden ulottuvuudet. Suunnitelmassa voitaisiin käsitellä myös ilmastonmuutoksen vaikutuksista energiaturvallisuudelle aiheutuvia riskejä. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Slovakiaa koskevien komission suositusten pohjana on Slovakian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ SLOVAKIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa merkittävästi vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 24 prosenttiin Slovakian panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; esittää konkreettisia toimenpiteitä hallinnollisen taakan keventämiseksi ja puitteiden luomiseksi itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan saatavuuden ja käytön kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Slovakian energialähteiden yhdistelmässä ja erityisesti lämmityksessä ja jäähdytyksessä;

                  2.

                  nostaa sekä loppu- että primäärienergian kulutusta koskevaa tavoitettaan ottaen huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi, ja tukee tavoitteeseen pääsemistä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; antaa osana tarkempaa vaikutustenarviointia asianmukaiset määrälliset tiedot energiansäästöistä, joita odotetaan saatavan suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden sekä ydinmateriaalien ja polttoaineiden pitkän aikavälin toimituksen varmistamiseksi ydinvoiman tuotantokapasiteetin kehittäminen huomioon ottaen;

                  4.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita, erityisesti tukku- ja vähittäismarkkinoiden kilpailukyvyn kehittämistä koskevia toimenpiteitä, joihin kuuluu siirtyminen kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  5.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosina 2023–2030, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  jatkaa naapurijäsenvaltioiden kuulemista ja alueellista yhteistyötä Visegrad-ryhmässä, johon kuuluvat Tšekki, Unkari, Puola ja Slovakia, ja keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä sekä kahdenvälistä yhteistyötä esimerkiksi Tšekin kanssa sähkönjakeluverkkojen alalla; alueellisen yhteistyön painopisteenä voisi olla energian sisämarkkinoiden yhdentymisen edistäminen, verkkojen riittävyyden arvioiminen, oikeudenmukaista siirtymää koskevat seikat, hiilestä irtautuminen sekä uusiutuvan energian käyttöönotto ja sen vaikutus energiajärjestelmään;

                  7.

                  laajentaa investointitarpeita ja -lähteitä koskevan analyysinsä – johon sisältyy asianmukainen kansallisen, alueellisen ja unionin tason rahoitus, jota tätä nykyä myönnetään vain energiatehokkuuteen ja tutkimukseen – yleiseksi katsaukseksi energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisessa tarvittaviin investointeihin; harkitsee myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokasta toteuttamista rahoituslähteenä;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään ja määritetään määrällisesti vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa olisi otettava huomioon vaikutukset, jotka siirtymisestä aiheutuu Horná Nitran hiilialueella asuvaan väestöön, ja viitattava siinä siirtymistä koskevaan hallituksen toimintasuunnitelmaan, ja vaikutukset, jotka syntyvät muilla energiaintensiivisillä aloilla tehtävistä mukautuksista; kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa tekemällä arvioinnin energiaköyhyydestä asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM(2019) 525 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Suomen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/100

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Suomen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/26)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  2)

                  Suomi toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 20 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Suomen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Suomen maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Suomelle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  13)

                  Suomen olisi lopullisessa suunnitelmassaan otettava huomioon suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden väliset yhteydet, erityisesti: synergiat hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä. Lisäksi lopullisessa suunnitelmassa on tärkeää käsitellä vuorovaikutusta niiden suunniteltujen politiikkojen välillä, jotka koskevat hiilivoimalaitosten vaiheittaista sulkemista ja öljyn käytön vähentämistä, kun ne korvataan hakkuujätteellä ja biopolttoaineilla, sekä uusiutuvan sähkön lisääntyvää käyttöä ja sähköverkkojen tarvittavaa vahvistamista. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  15)

                  Suomea koskevien komission suositusten pohjana on Suomen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ SUOMI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  selventää, miten se aikoo noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (8) mukaista sitoutumista siihen, että maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (LULUCF) aiheutuvat päästöt eivät ylitä poistumia, ja ottaa tässä yhteydessä huomioon mahdollisuuden käyttää joustomahdollisuuksia taakanjaon ja LULUCF-sektorien välillä; tämä edellyttää LULUCF-laskentasääntöjen soveltamista; määrittää määrällisesti, mikä vaikutus koko kauden 2021–2030 aikana on niillä suunnitelluilla politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla pyritään saavuttamaan päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevat vuodeksi 2030 asetetut kansalliset tavoitteet (-39 % vuoteen 2005 verrattuna);

                  2.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 51 prosenttiin Suomen panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (9) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan käytön pitkäaikainen kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Suomen energialähteiden yhdistelmässä; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  3.

                  lisää merkittävästi tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; tukee sitä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; tarkastelee energiansäästöpotentiaalia asunto- ja teollisuussektoreilla ja määrittää sopivimmat toimenpiteet sen hyödyntämiseksi; arvioi syitä siihen, että bruttokansantuotteen odotettuun nousuun liittyy energiankulutuksen lisääntyminen, ja määrittää erityisiä toimenpiteitä tällaisen vaikutuksen lieventämiseksi;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, sekä strategian, jolla varmistetaan ydinmateriaalien ja polttoaineiden toimitus pitkällä aikavälillä, erityisesti ydinvoiman tuotantokapasiteetin kehittämisen valossa;

                  5.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennettyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä Pohjoismaiden (Tanska, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi) välillä sekä laajentaa niitä uusille aloille ja maantieteellisesti Baltian maihin (Viro, Latvia ja Liettua); alueellisissa yhteyksissä olisi keskityttävä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, kun sähköjärjestelmien muutoksilla varaudutaan uusiutuvan sähkön suurempiin osuuksiin, jotka lisäävät sähkön tuontia/vientiä ja lisäävät tarvetta järjestelmän joustavuudelle;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista sekä politiikoista ja toimenpiteistä.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD (2019) 1025 final.

         (5)  COM (2019) 526 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Ruotsin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/104

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Ruotsin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/27)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Ruotsi toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 17 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Ruotsin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia, ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Ruotsin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Ruotsille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Ruotsin olisi otettava lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan huomioon myös politiikkojen väliset yhteydet, erityisesti synergiat hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa. Lisäksi lopullisessa suunnitelmassa on tärkeää käsitellä vuorovaikutusta niiden suunniteltujen politiikkojen välillä, jotka koskevat suunniteltua uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä sähköalalla ja sähköverkkojen tarvittavaa vahvistamista. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia. Koska vesivoiman käyttö on tärkeää, voitaisiin tarkastella myös ilmastonmuutoksen vaikutuksia energiaturvallisuuteen.

                  (14)

                  Ruotsi voisi esittää lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan laajemman katsauksen vähähiilisten teknologioiden sektorin kilpailukyvystä käyttäen perustana yleistä tavoitettaan kehittää sellaisia teknologioita ja palveluja, joita ruotsalaiset yritykset voivat kaupallistaa. Suunnitelmassa voisi myös olla hyödyllistä esittää lisätietoja yhteyksistä kiertotalouteen.

                  (15)

                  Ruotsia koskevien komission suositusten pohjana on Ruotsin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ RUOTSI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  kehittää strategiaansa noudattaakseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (8) mukaista sitoutumista siihen, että maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (LULUCF) aiheutuvat päästöt eivät ylitä poistumia, soveltamalla pohjana olevia tilinpitosääntöjä; kiinnittää erityistä huomiota arviointiin siitä, miten politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat päästökauppajärjestelmään, taakanjakoon ja LULUCF-aloihin;

                  2.

                  vahvistaa yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetyn vuodeksi 2030 asetetun uusiutuvien energialähteiden osuuden 65 prosentin tavoitetason Ruotsin panoksena unionin uusiutuvaa energiaa koskevaan vuoden 2030 tavoitteeseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (9) 3 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan mukaisesti; tämän panoksen tukena olisi oltava yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; suunnitelmaan olisi sisällytettävä ohjeellinen kehityskulku, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat; lisäksi siinä olisi esitettävä lisätietoja hallinnollisen taakan pienentämisestä sekä mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti; lisätietoja olisi annettava myös erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan käytön pitkäaikainen kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Ruotsin energialähteiden yhdistelmässä;

                  3.

                  lisää toimia loppuenergian kulutuksen vähentämiseksi ottaen huomioon vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen, joka on saavutettava yhteisesti, ja tukee tätä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan olisi sisällytettävä kehitettyjä lisätoimenpiteitä ja tietoa niiden odotetuista energiansäästövaikutuksista;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteitä, joilla varmistetaan joustavuus ja sähköntuotannon riittävyys uusiutuvia energialähteitä koskeva kunnianhimoinen tavoite huomioon ottaen;

                  5.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosien 2023 ja 2030 välillä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä Pohjoismaiden (Tanska, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi) välillä sekä laajentaa niitä uusille aloille ja maantieteellisesti Baltian maihin (Viro, Latvia ja Liettua); alueellisissa yhteyksissä olisi keskityttävä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, kun sähköjärjestelmien muutoksilla varaudutaan uusiutuvan sähkön suurempiin osuuksiin, jotka lisäävät sähkön tuontia ja vientiä ja lisäävät tarvetta järjestelmän joustavuudelle;

                  7.

                  esittää yleiskatsauksen ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseen tarvittavista investoinneista ja yleisen arvion kyseisten investointien lähteistä, mukaan lukien asianmukainen kansallinen ja alueellinen rahoitus;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan analyysin vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tätä tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 278 final.

         (7)  SWD(2019) 278 final.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Yhdistyneen kuningaskunnan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/108

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Yhdistyneen kuningaskunnan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/28)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 20 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Yhdistyneen kuningaskunnan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Yhdistyneen kuningaskunnan olisi esitettävä lopullisessa suunnitelmassa selvemmin sisäpolitiikan ja energiaunionin ulottuvuuksien väliset yhteydet ja otettava huomioon hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden, energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien sekä tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn alalla suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden väliset yhteydet. Esimerkkejä ovat energiatehokkuus etusijalle -periaate, bioenergian käytön vaikutus maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuviin kirjattuihin päästöihin ja poistumiin sekä ilmastonmuutosriskien vaikutus energian toimituksiin.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Lisäksi olisi hyödyllistä, että lopullisessa suunnitelmassa käsiteltäisiin kiertotalouden roolia viittaamalla kansallisiin strategioihin ja toimintasuunnitelmiin ja nostamalla esiin niiden etuja ja mahdollisia kompromisseja kasvihuonekaasupäästöihin liittyen.

                  (15)

                  Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien komission suositusten pohjana on Yhdistyneen kuningaskunnan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  tarkentaa ja määrittää edelleen lisäpolitiikkojen ja -toimenpiteiden vaikutuksia myös rakennus- ja kuljetusalan ulkopuolella EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjä koskevien vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen (-37 % vuoteen 2005 verrattuna); tähän kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (8) mukainen sitoutuminen siihen, että maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvat päästöt eivät ylitä poistumia, ja se edellyttää taustalla olevien laskentasääntöjen soveltamista;

                  2.

                  esittää Yhdistyneen kuningaskunnan panokseksi uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun EU:n tavoitteeseen uusiutuvien energialähteiden vähintään 27 prosentin osuutta, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (9) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja nostaa tavoitetasoa direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  3.

                  asettaa kansalliset panokset, jotka ovat merkittävästi kunnianhimoisemmat kuin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa mainitut malleihin perustuvat ennusteet, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; ehdottaa kunnianhimoisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; esittää politiikat ja toimenpiteet koko kaudelle vuosiksi 2021–2030; toimittaa vaikutustenarvioinnin suunnitelluista energiatehokkuuteen liittyvistä politiikoista ja toimenpiteistä erityisesti niiltä odotettujen energiansäästöjen osalta;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden sekä ydinpolttoaineiden pitkän aikavälin toimituksen varmistamiseksi ydinvoiman tuotantokapasiteetin mahdollinen kehittäminen huomioon ottaen;

                  5.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvat tavoitteet ja erityisesti hahmottelee strategian ja aikataulun siirtymiselle kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  6.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosina 2023–2030, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  7.

                  hyödyntää Pohjanmeren rannikkovaltioiden energiayhteistyön kehystä merituulivoiman tukijärjestelmiä ja mahdollisia hankkeita koskevien hyvien käytäntöjen vaihdon osalta, jotta voidaan saavuttaa energian toimitusvarmuuden, kestävyyden ja kilpailukyvyn parantamista koskevat energiaunionin tavoitteet; Yhdistyneen kuningaskunnan olisi olisi esitettävä Euroopan unionista eroamista koskevan päätöksensä vuoksi toimenpiteitä, joilla varmistetaan Irlannin kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön jatkuminen liittyen valmiuksiin ja toimintaan hätätilanteissa sähkön sekä kaasun ja öljyn toimitusvarmuuden osalta;

                  8.

                  parantaa analyysiään investointimenoista ja -lähteistä energiaunionin ulottuvuuksissa, mukaan lukien asianmukainen kansallisella ja alueellisella tasolla myönnettävä rahoitus, jota tarjotaan nykyisin luetelluilla aloilla, ja täydentää tätä analyysiä laatimalla yleisen katsauksen investointitarpeista, -riskeistä ja -esteistä;

                  9.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  10.

                  esittelee vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, antaa tätä tukevia tietoja ja tarkastelee synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  11.

                  esittelee yksityiskohtaisesti oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymää koskevat näkökohdat erityisesti osoittamalla energiaköyhyyttä koskevan arvioinnin, mainitsemalla siihen liittyvät tavoitteet ja kuvailemalla politiikkojen, toimenpiteiden ja tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksia; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kivihiili- ja hiili-intensiivisiin alueisiin ja energiakäänteestä niille aiheutuviin vaikutuksiin; sisällyttää energiaköyhyyteen liittyviä ongelmia koskevan arvioinnin sekä mahdolliset siihen liittyvät tavoitteet tai erityiset politiikat tai toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/1999 vaatimusten mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 279.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1027 final.

         (5)  COM(2019) 528 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 279 final.

         (7)  SWD(2019) 279 final.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä

text:
               15.2.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 60/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 12 päivänä helmikuuta 2019,
      Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä
      (2019/C 60/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan ja 139 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 4 ja erityisesti sen 11.2 artiklan,
      SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE SEURAAVAA:
      Philip R. LANE nimitetään Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseneksi 1 päivänä kesäkuuta 2019 alkavaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

         Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            E.O. TEODOROVICI