Avis juridique important

|

32003H0518

Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan keskuspankin puheenjohtajan nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 181 , 19/07/2003 s. 0045 - 0045

Neuvoston suositus,annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003,Euroopan keskuspankin puheenjohtajan nimittämisestä(2003/518/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 112 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 122 artiklan 4 kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 11.2 ja 43.3 artiklan,SUOSITTAA, että nimitetäänJean-Claude Trichet Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi kahdeksan vuotta kestäväksi kaudeksi 1 päivästä marraskuuta 2003 alkaen.Tämä suositus annetaan euron käyttöönottaneiden jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehille päätöksentekoa varten sen jälkeen, kun Euroopan parlamenttia ja Euroopan keskuspankin neuvostoa on kuultu.Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Tremonti


title: Suositus: EU rajoitettu jakelu 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2003-2007

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2001-2005

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Komission suositus, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2007 , elintarvikkeissa esiintyvän furaanin seurannasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               29.3.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 88/56

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 28 päivänä maaliskuuta 2007,
   elintarvikkeissa esiintyvän furaanin seurannasta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2007/196/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) julkaisi toukokuussa 2004 tulokset tutkimuksesta, joka koski furaanin esiintymistä lämpökäsitellyissä tuotteissa. Furaanipitoisuuksia löydettiin useista elintarvikkeista (esimerkiksi purkki- ja tölkkiruoat, lastenruoat, kahvi, keitot ja kastikkeet).

               (2)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen alainen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta piti kyseisiä tuloksia huolestuttavina ja antoi 7 päivänä joulukuuta 2004 tieteellisen kertomuksen ruoassa esiintyvästä furaanista.

               (3)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen kertomuksessa päädyttiin siihen, että tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ihmisten mahdollisen altistumisen ja koe-eläimissä karsinogeenisia vaikutuksia aiheuttavien annosten välinen ero vaikuttaa melko pieneltä ja että luotettavaa riskinarviointia varten tarvittaisiin sekä myrkyllisyyteen että altistumiseen liittyviä lisätietoja.

               (4)

               On tarpeen saada koko Euroopan yhteisön alueelta luotettavaa tietoa lämpökäsiteltyjen elintarvikkeiden furaanipitoisuuksista, jotta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen pystyy suorittamaan luotettavan riskinarvioinnin. Tiedon keräämiseen olisi keskityttävä erityisesti vuosina 2007 ja 2008. Sen jälkeen tiedonkeruuta olisi jatkettava rutiiniluonteisesti.

               (5)

               Tietoja olisi kerättävä kaupan olevista elintarvikkeista sellaisina kuin ne on hankittu ottamatta huomioon jatkovalmistusta (esimerkiksi kahvijauhe, mehut sekä purkit ja tölkit, joita ei lämmitetä ennen käyttöä) sekä kaupan olevista elintarvikkeista analysoituina sellaisina kuin ne käytetään laboratoriossa seuranneen jatkovalmistuksen jälkeen (esim. keitetty kahvi ja ennen käyttöä lämmitetyt purkki- ja tölkkituotteet). Jälkimmäisessä tapauksessa valmistamisessa olisi noudatettava tuotepakkauksessa mahdollisesti annettuja ohjeita. Kotona tuoreista aineksista valmistettua ruokaa (esimerkiksi tuoreista vihanneksista tehtyä vihanneskeittoa tai kotona tehtyä lihapataa) ei pitäisi ottaa mukaan tähän seurantaohjelmaan, sillä kotitalouksien ruoanvalmistuskäytäntöjen vaikutukset elintarvikkeiden furaanipitoisuuksiin voitaisiin selvittää paremmin tutkimushankkeessa.

               (6)

               Sen varmistamiseksi, että näytteet ovat edustavia tutkittavan erän osalta, olisi noudatettava näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden lyijy-, kadmium-, elohopea-, epäorgaanisen tinan, 3-MCPD:n ja bentso(a)pyreenipitoisuuksien virallista tarkastusta varten 28 päivänä maaliskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 333/2007 (1) liitteessä olevassa B osassa vahvistettuja näytteenottomenettelyjä. Näytteet olisi analysoitava rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (2) liitteessä III olevan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

               (7)

               On tärkeää, että analyysitulokset ja tulosten arvioinnissa tarvittavat erityiset lisätiedot raportoidaan säännöllisesti Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi vahvistettava raportointimalli. Tietojen kokoamisesta tietokantaan huolehtii Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen,

         SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

               1)

               Suorittavat vuosina 2007 ja 2008 lämpökäsitellyissä elintarvikkeissa esiintyvän furaanin seurantatutkimuksen. Seurannassa olisi tutkittava kaupan olevia elintarvikkeita sellaisina kuin ne on hankittu ottamatta huomioon jatkovalmistusta (3) sekä kaupan olevia elintarvikkeita analysoituina sellaisina kuin ne käytetään laboratoriossa seuranneen jatkovalmistuksen jälkeen (4).

               2)

               Toimittavat Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle säännöllisesti seurantatiedot elintarviketurvallisuusviranomaisen vahvistamassa muodossa.

               3)

               Noudattavat asetuksen (EY) N:o 333/2007 liitteessä olevassa B osassa vahvistettuja näytteenottomenettelyjä sen varmistamiseksi, että näytteet ovat edustavia tutkittavan erän osalta. Ennen analyysia tehtävässä näytteen valmistelussa on noudatettava tarvittavaa huolellisuutta, jotta näytteen furaanipitoisuus ei muutu.

               4)

               Suorittavat furaania koskevan analyysin asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä III olevan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 2007.

            Komission puolesta

         Markos KYPRIANOU

            Komission jäsen

      (1)  Katso tämän virallisen lehden sivu 29.

      (2)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (3)  Kaupan olevat elintarvikkeet sellaisina kuin ne on hankittu ottamatta huomioon jatkovalmistusta: esimerkiksi kahvijauhe, mehut sekä purkit ja tölkit, joita ei lämmitetä ennen käyttöä.

      (4)  Kaupan olevat elintarvikkeet analysoituina sellaisina kuin ne käytetään laboratoriossa seuranneen jatkovalmistuksen jälkeen: esimerkiksi keitetty kahvi ja ennen käyttöä lämmitetyt purkki- ja tölkkituotteet. Valmistamisessa on noudatettava tuotepakkauksessa mahdollisesti annettuja ohjeita. Kotona tuoreista aineksista valmistettua ruokaa (esimerkiksi tuoreista vihanneksista tehtyä vihanneskeittoa tai kotona tehtyä lihapataa) ei oteta mukaan tähän seurantaohjelmaan.


Avis juridique important

|

32003H0217

Komission suositus, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2003, mainosjulkaisuja koskevien direktiivin 1999/94/EY säännösten soveltamisesta muuhun tiedonvälitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 848)

Virallinen lehti nro L 082 , 29/03/2003 s. 0033 - 0034

Komission suositus,annettu 26 päivänä maaliskuuta 2003,mainosjulkaisuja koskevien direktiivin 1999/94/EY säännösten soveltamisesta muuhun tiedonvälitykseen(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 848)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2003/217/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kuluttajien mahdollisuudesta saada uusien henkilöautojen markkinoinnin yhteydessä polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevia tietoja 13 päivänä joulukuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/94/EY(1), ja erityisesti sen 9 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 1999/94/EY mukaan komission on toteuttava toimenpiteet, joiden tarkoituksena on vahvistaa suositukset, jotta mainosjulkaisuja koskevia säännöksiä voitaisiin soveltaa muuhun tiedonvälitykseen ja aineistoon.(2) Komissio on arvioinut, millainen merkitys muulla tiedonvälityksellä on suurelle yleisölle suunnatussa ajoneuvojen markkinoinnissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä. Tähän tiedonvälitykseen kuuluvat televisio, radio ja Internet sekä sähköiset tiedontallennusvälineet, kuten videonauhat, DVD-levyt ja CD-ROM-levyt.(3) Edellä mainitun tutkimuksen tuloksena sekä asiaa käsittelevän komitean, asiaan liittyvien teollisten ja taloudellisten alojen asiantuntijoiden sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen kuulemisen jälkeen komissio on todennut olevan tarpeen vahvistaa suositukset, jotka koskevat Internet-markkinoinnin sekä sähköisten tiedontallennusvälineiden, kuten videonauhojen, DVD-levyjen ja CD-ROM-levyjen, käyttöä ajoneuvojen markkinoinnissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä suurelle yleisölle.(4) Tätä tiedonvälitystä koskeva suositus olisi annettava mahdollisimman pian, jotta kuluttajat voisivat tehdä tietoon perustuvia valintoja ja jotta voitaisiin edistää tiettyjen periaatteiden yhdenmukaista soveltamista yhteisössä.(5) Tämä suositus on myös perusteltu, kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla 31 päivänä heinäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1400/2002(2) muutokset, jotka luultavasti johtavat uusien henkilöautojen sähköisen markkinoinnin lisääntymiseen.(6) Kuluttajajärjestöjä ja muita tahoja, joita asia koskee, on kuultu.(7) Tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet ovat direktiivin 1999/94/EY 10 artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,SUOSITTAA SEURAAVAA:1. Jotta voitaisiin varmistaa, että uusien henkilöautojen polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevat tiedot ovat saatavilla, kun kyseisiä autoja tarjotaan myytäviksi tai leasing-sopimuksella vuokrattaviksi yhteisössä sähköisin välinein, jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sähköisin välinein levitettävä mainosaineisto sisältää seuraavat tiedot: "Lisätietoja uusien henkilöautojen polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä annetaan (...viittaus oppaaseen...), joka on maksutta saatavilla kaikissa myyntipaikoissa sekä (...viittaus asiasta vastaavaan kansalliseen nimettyyn laitokseen tai suora linkki organisaatioon, joka vastaa tietojen levittämisestä sähköisin välinein...)."Lisäksi mikäli tässä mainosaineistossa mainitaan jokin tietty uusi henkilöauton malli, versio tai variantti, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tiedot sisältävät ainakin kyseisen ajoneuvon virallisen polttoaineenkulutuksen (yhdistetty tekstisykli) ja viralliset hiilidioksidipäästöt (yhdistetty testisykli). Tiedot on ilmoitettava samalla tavalla kuin direktiivin 1999/94/EY mukaisessa kansallisessa merkinnässä.Tietojen on oltava helposti ymmärrettäviä jo pelkän pinnallisen tutustumisen perusteella, ja ne on esitettävä yhtä näkyvästi kuin muut tiedot. Olisi varmistettava, että mainosaineiston vastaanottaja saa nämä tiedot automaattisesti heti, kun mainosaineisto näkyy ensimmäisen kerran www-sivulla.2. Jotta voitaisiin varmistaa, että uusien henkilöautojen polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevat tiedot ovat saatavilla, kun kyseisiä autoja tarjotaan myytäviksi tai leasing-sopimuksella vuokrattavaksi yhteisössä sähköisin välinein, jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sähköiset, magneettiset ja optiset tiedontallennusvälineet, joita käytetään uusien henkilöautojen markkinoinnissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä suurelle yleisölle, sisältävät seuraavat tiedot: "Lisätietoja uusien henkilöautojen polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä annetaan (...viittaus oppaaseen...), joka on maksutta saatavilla kaikissa myyntipaikoissa sekä (...viittaus asiasta vastaavaan kansalliseen nimettyyn laitokseen tai suora linkki organisaatioon, joka vastaa tietojen levittämisestä sähköisin välinein...)."Mikäli markkinoinnissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä käytettävässä sähköisessä, magneettisessa tai optisessa tiedontallennusvälineessä mainitaan jokin tietty uusi henkilöauton malli, versio tai variantti, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisissä välineissä mainitaan ainakin kyseisen ajoneuvon virallinen polttoaineenkulutus (yhdistetty testisykli) ja viralliset hiilidioksidipäästöt (yhdistetty testisykli). Tiedot on ilmoitettava samalla tavalla kuin direktiivin 1999/94/EY mukaisessa kansallisessa merkinnässä.Mikäli sähköisessä, magneettisessa tai optisessa tiedontallennusvälineessä mainitaan ainoastaan henkilöauton merkki eikä tiettyä mallia, tietoja polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä ei tarvitse antaa.Ensimmäisessä kohdassa mainittu ilmoitus voidaan antaa suullisesti tai visuaalisesti. Tietojen on joka tapauksessa oltava helposti ymmärrettäviä jo pelkän pinnallisen tutustumisen perusteella, ja ne on esitettävä yhtä näkyvästi kuin muut tiedot.3. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tiedot kaikkien niiden alueella markkinoitavien uusien henkilöautojen polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä ovat saatavilla sähköisin välinein.4. Tässä suosituksessa tarkoitetaan1) "levityksellä sähköisin välinein" sitä, että tiedot lähetetään lähetyspaikasta ja vastaanotetaan määränpäässä tietoja sähköisesti käsittelevien (mukaan luettuna digitaalinen pakkaaminen) tai tallentavien laitteiden avulla, ja että tiedot lähetetään, siirretään ja vastaanotetaan kokonaan linjoja, radioyhteyttä, optisia tai muita elektromagneettisia välineitä käyttäen;2) "mainosaineistolla" kaikissa muodoissa olevia tietoja, joita käytetään suurelle yleisölle suunnatussa uusien myytävien tai leasing-sopimuksella vuorattavien henkilöautojen markkinoinnissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä. Aineisto sisältää tekstiä ja kuvia www-sivuilla, joiden sisältö kuuluu ajoneuvojen valmistajien tai uusia henkilöautoja myytäväksi tai leasing-sopimuksella vuokrattavaksi tarjoavien yritysten, organisaatioiden tai henkilöiden oikeudelliseen määräysvaltaan, sekä sellaisten messujen www-sivuja, joilla uusia henkilöautoja esitellään suurelle yleisölle;3) "viestinnän vastaanottajalla" kaikkia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, jotka kiinnittävät huomiota mainosaineistoon, erityisesti hakeakseen tietoa;4) "sähköisellä, magneettisella tai optisella tiedontallennusvälineellä" kaikkea fyysistä materiaalia, johon tiedot voidaan tallentaa sähköisesti ja joka voi toimia tiedotusvälineenä suurelle yleisölle.Tätä suositusta ei sovelleta- radiolähetyspalveluihin,- neuvoston direktiivin 89/552/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/36/EY(4), 1 artiklassa tarkoitettuihin televisiolähetyspalveluihin.5. Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2003.Komission puolestaMargot WallströmKomission jäsen(1) EYVL L 12, 18.1.2000, s. 16.(2) EYVL L 203, 1.8.2002, s. 30.(3) EYVL L 192, 24.7.1990, s. 1.(4) EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60.


Avis juridique important

|

32000H0224

2000/224/EY: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2000, Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1998

Virallinen lehti nro L 071 , 18/03/2000 s. 0025 - 0025

NEUVOSTON SUOSITUS,annettu 13 päivänä maaliskuuta 2000,Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1998(2000/224/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Loméssa 8 päivänä joulukuuta 1984 allekirjoitetun kolmannen AKT-ETY-yleissopimuksen,ottaa huomioon 30 päivänä kesäkuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 86/283/ETY merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön(1),ottaa huomioon Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 1985 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta(2), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 86/281/ETY(3), ja erityisesti sen 29 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon 11 päivänä marraskuuta 1986 annetun kuudenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen(4) ja erityisesti sen 66-73 artiklan,on tutkinut Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) toimenpiteisiin liittyvät tulostilit ja taseet, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 1998, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 1998(5) komission vastauksineen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sisäisen sopimuksen 29 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) hallinnasta.(2) Komissio on toteuttanut Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) toimenpiteet varainhoitovuoden 1998 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,SUOSITTELEE Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1984) (kuudes EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1998.Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2000.Neuvoston puolestaJ. PINA MOURAPuheenjohtaja(1) EYVL L 175, 1.7.1986, s. 1.(2) EYVL L 86, 31.3.1986, s. 210.(3) EYVL L 178, 2.7.1986, s. 13.(4) EYVL L 325, 20.11.1986, s. 42.(5) EYVL C 349, 3.12.1999, s. 181.


				|

		52014DC0408

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Irlannin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0408 final */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Irlannin vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6
artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun
ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Irlanti oli makrotalouden sopeutusohjelman kohteena
joulukuuhun 2013 asti. Se vapautettiin asetuksen (EU) N:o 472/2013 12
artiklan mukaisesti talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen
ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston
ajaksi. Kun otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma
saatiin menestyksekkäästi päätökseen, Irlannin tulisi nyt osallistua
täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon.
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[5].
Tästä alkoi vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[6].
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Irlantia koskevan
perusteellisen tarkastelun[7]
tulokset, joissa otetaan huomioon, että Irlannin makrotalouden sopeutusohjelma
saatiin menestyksekkäästi päätökseen, ja se, että Irlannin tulisi nyt
osallistua täysipainoisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Komissio päättelee
analyysinsa perusteella, että Irlannin toteuttamalla makrotalouden
sopeutusohjelmalla oli keskeinen merkitys taloudellisten riskien hallinnassa ja
epätasapainotilojen vähentämisessä. Jäljellä olevat makrotalouden
epätasapainotilat edellyttävät silti edelleen kohdennettua valvontaa ja
määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti finanssisektorin kehitys,
yksityisen ja julkisen sektorin velkaantuneisuus ja siihen liittyvä suuri
ulkoisen brutto- ja nettovelan määrä sekä työmarkkinoiden tilanne tarkoittavat,
että riskejä on edelleen olemassa.
(8)
Irlanti toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa
17 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 29 päivänä
huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset
yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(9)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen
talouden strategian päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015
mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2018 mennessä.
Ohjelmassa pyritään saamaan alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen
vuoteen 2015 mennessä liiallisten alijäämien menettelyä koskevan suosituksen
mukaisesti. Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli
rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus-
ja kasvusopimuksen  säännösten mukainen. Vuoden 2015 jälkeiseksi ajaksi ohjelmassa
asetetaan tavoite vähentää julkisen talouden alijäämä noin 1 prosenttiyksikköön
suhteessa BKT:hen vuodessa vuosina 2016–2018. Tavoitteena on vähentää julkista
velkaa lähes 124 prosentista 107 prosenttiin suhteessa BKT:hen
vuosina 2013–2018. Ohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva
makrotalouden skenaario vastaa suurin piirtein komission ennusteita vuosille
2014 ja 2015, vaikka eri kysyntätekijöiden vaikutuksissa on joitakin eroja.
Ohjelmalla on riippumattoman elimen (Irlannin julkisen talouden neuvoa-antavan
komitean) tuki. Viranomaisten ennuste ohjelman myöhemmille vuosille on
kuitenkin optimistinen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista ei
myöskään tueta riittävästi yksityiskohtaisilla toimenpiteillä vuonna 2015.
Siitä johtuu, että komission alijäämäennuste vuodelle 2015 on suurempi kuin
neuvoston suosittelema tavoite. Neuvosto katsoo ohjelman arvioinnin ja
komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että
ohjelman tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, kunhan
niitä tuetaan erityistoimenpiteillä vuodesta 2015 eteenpäin. On toteutettu
tärkeitä toimia Irlannin julkisen talouden kehyksen tärkeiden tekijöiden sekä
tietojen toimittamisen laadun ja oikea-aikaisuuden parantamiseksi. Keskipitkän
aikavälin talousarviosuunnitelmilla ei kuitenkaan ole hyvin täsmennettyjen
sopeuttamistoimenpiteiden tukea vaan niitä tarkistetaan vuotuisissa
talousarviopäätöksissä. Keskipitkän aikavälin menokattoja ei rajoiteta
riittävästi erityisillä oikeudellisesti sitovilla mukautuksilla.
(10)
Verouudistukset ovat vaikuttaneet julkisen talouden
sopeuttamiseen, mutta verojärjestelmän tehokkuudessa on edelleen parantamisen
varaa. Verojärjestelmä olisi myös saatava edistämään kasvua.
Kiinteistöverotuksen painopistettä on siirretty pois varallisuuden siirrosta
kannettavasta verosta asunto-omaisuuden arvoon perustuvaan juoksevaan veroon,
mutta veropohja on yhä suhteellisen kapea, koska kaikista kiinteistöistä ei
kanneta veroa. Työn verotus on hajanaista ja monimutkaista. Lisäksi alennetut
verokannat  ja muut verovapautukset kaventavat kulutus- ja ympäristöverojen
veropohjia, vaikka juuri nämä verot edistävät kasvua. Arvonlisäverojärjestelmän
tehokkuus on EU:n keskiarvon alapuolella nollaverokantojen ja alennettujen alv-kantojen
vuoksi. Alennettuja alv-kantoja käytetään laajasti uudelleenjakoa koskevien
tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka ne eivät ole tehokas eivätkä hyvin
kohdennettu poliittinen väline vähäosaisten suojelemiseksi. Ympäristöverotuksen
tuloksellisuutta voidaan parantaa ja ympäristölle haitallisia tukia poistaa.
(11)
Vaikka Irlannin väestö on suhteellisen nuorta,
julkiset terveydenhuoltomenot ovat korkeimpia EU:ssa. Ne olivat
8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä on huomattavasti EU:n
keskiarvon eli 7,3 prosentin yläpuolella. Kun otetaan huomioon nykyiset
vaikeudet terveydenhuollon määrärahojen hallinnoinnissa, odotetut väestön
ikääntymisestä aiheutuvat paineet merkitsevät sitä, että nykyinen palvelutaso
voidaan säilyttää ainoastaan, jos keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saadaan
aikaan säästöjä. Terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan väestönkehityksen
aiheuttaman paineen vuoksi 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2060
mennessä. Terveydenhuoltosektorilla on monenlaisia haasteita. Terveydenhuoltopalvelujen
tarjoajien varainhoidon ja tilinpidon järjestelmät ja menettelyt ovat
hajanaiset. Tämä aiheuttaa viivästyksiä ja ongelmia tietojen keruussa ja
käsittelyssä. Se myös hankaloittaa terveydenhuoltomenojen valvontaa ja
säästöjen aikaansaamista sekä resurssien asianmukaista kohdentamista. Myös
suuret lääkemenot ovat haaste. Avohoitopotilaiden lääkityksestä aiheutuvat
menot ovat suhteellisen suuret.
(12)
Irlannilla on työttömyyteen, erityisesti
pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyteen, liittyviä haasteita. Lisäksi maassa on
yhä suuri työikäisten joukko, joilla on matala osaamistaso, mikä johtaa
epätasa-arvoon ja siihen, että ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa.
Pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt asteittain työmarkkinoiden viimeaikaisen vahvistumisen
myötä, mutta se on yhä korkea ja kasvaa edelleen suhteessa
kokonaistyöttömyyteen. Pitkäaikaistyöttömien osuus oli yli 61 prosenttia
kaikista työttömistä vuoden 2013 lopussa. Nuorisotyöttömyys oli enimmillään yli
30 prosenttia vuoden 2012 lopussa ja vuoden 2013 alussa. Sen lisäksi
työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus nousi kahdeksalla
prosenttiyksiköllä 18,7 prosenttiin vuosina 2007–2012 ennen kuin se laski
16,1 prosenttiin mutta on edelleen suurimpia EU:ssa. Kaikki nuoret on
saatava nuorisotakuun piiriin neljän kuukauden kuluessa nuorisotakuun
tavoitteiden mukaisesti. Talouden tasapainottuessa on huomattu, että
ammattitaidon kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa, mikä tarkoittaa, että
koulutusjärjestelmän haasteena on työntekijöiden ammattitaidon parantaminen tai
uudelleen koulutus. Lisäksi osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on EU:n
keskiarvon alapuolella (7,3 prosenttia verrattuna 10,7 prosenttiin
vuonna 2013).
(13)
Alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien
henkilöiden osuus Irlannissa on EU:n korkeimpia, mikä aiheuttaa vakavia
sosiaalisia haasteita. Tällaisten henkilöiden osuus oli EU:n keskiarvoa
suurempi ennen kriisiä ja nousi 14,3 prosentista 24,2 prosenttiin
vuosina 2007–2011. Työssäkäyntiaste on erityisen alhainen
yksinhuoltajavanhempien kotitalouksissa. Tämä on johtanut siihen, että lasten
köyhyys- ja syrjäytymisriski Irlannissa kasvaa, mitä lisää entisestään
työmarkkinoille osallistumisen epätasa-arvoisuus: naisten työvoimaosuus, oli
67,2 prosenttia vuonna 2013 verrattuna miesten työvoimaosuuteen, joka oli
83,4 prosenttia. Huomio kiinnittyykin kohtuuhintaisen päivähoidon
saatavuuteen. Sen puute on esteenä työpaikan löytymiselle ja köyhyysriskin
välttämiselle. Työmarkkinoilla on myös työttömyysloukkuja. Työttömyyskorvausten
(Jobseeker's Benefit ja Jobseeker's Allowance, JA) tasainen
rakenne, JA:n rajaamaton kesto ja lisäkorvausten (varsinkin vuokratuen ja
sairausvakuutuskorttien) menetys työhönpaluun yhteydessä tarkoittavat sitä,
että korvausaste on suhteellisen suuri sellaisten pitkäaikaistyöttömien
kohdalla, joiden ansiomahdollisuudet ovat pienet, ja muiden työntekijäryhmien
kohdalla perhetilanteesta riippuen.
(14)
Luotonanto pk-yrityksille on edelleen vähäistä,
mikä johtuu sekä luoton kysynnän vähenemisestä että luoton rajallisesta
tarjonnasta. Pk-yritykset kärsivät liiallisesta velkaantumisesta ja heikosta
kotimaisesta kysynnästä samalla, kun pankkien on löydettävä kestävät ratkaisut
pk-yrityksille myöntämilleen järjestämättömille lainoille. Viimeisin Red C
‑tutkimus osoittaa, että lokakuun 2012 ja maaliskuun 2013 välisenä aikana
pankkilainaa pyytäneistä 40 prosentista pk-yrityksiä 19 prosentilta
evättiin laina. Vuoden 2009 lopussa perustettiin Credit Review Office
sovittelemaan riitoja lainanantajien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka
halusivat lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty. Credit Review Officen
vaikutus näyttää toistaiseksi olleen varsin rajallista vaikkakin myönteistä
osittain sen vuoksi, että valituksia on jätetty hyvin vähän. Pk-yritysten investoinnit
ovat erityisen riippuvaisia pankkien rahoituksesta eikä muita rahoituslähteitä
ole kehitetty samassa suhteessa. Tosin parhaillaan tarkastellaan joitakin
vaihtoehtoja, kuten lainarahastoja. Talouden ja kotimaan kysynnän elpyessä
luoton tarjonta todennäköisesti kuitenkin vähenee, ellei luottokanavia saada
toimimaan riittävän hyvin, mikä on ratkaisevan tärkeää kasvunäkymien kannalta.
Pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi on perustettu erityisiä
järjestelmiä ja rahastoja, kuten luottotakuujärjestelmä (Credit Guarantee
Scheme), mikroyritysten lainarahastojärjestelmä (Microenterprise Loan
Fund Scheme) ja kolme pk-rahastoa, mutta niiden käyttö on toistaiseksi
ollut vähäistä.
(15)
Pankkisektorilla hiljattain päätökseen saadun
rahoitustukiohjelman mukaisesti toteutetuista uudistuksista huolimatta jäljellä
on suuria haasteita. Nämä haasteet on analysoitu yksityiskohtaisesti Irlantia
koskevassa perusteellisessa tarkastelussa, jonka komissio laati vuodelle 2014.
Järjestämättömien lainojen osuus oli lähes 27 prosenttia kaikista
lainoista kesäkuussa 2013 kolmessa tärkeimmässä kotimaisessa pankissa.
Yksityisen sektorin velkaantuneisuus on yhä korkeimpia EU:ssa äskettäin
tapahtuneesta velkataakan keventämisestä huolimatta. Se on riski
rahoitusvakaudelle ja rasittaa taloutta. Kotitalouksien ja pk-yritysten
velkataakan keventämistä ei ole saatu päätökseen. Pankkien ja pk-yritysten
taseiden tervehdyttämisellä on keskeinen merkitys luottokanavien toimivuuden
palauttamiselle. Pankit antavat yhä vähemmän luottoa ja pankkisektori
kamppailee kannattavuutensa puolesta osittain siksi, että pankkien taseissa on
paljon erittäin matalakorkoisia asuntolainoja (heikkotuottoisia tracker
mortgage ‑lainoja).
(16)
Sopimusten pakkotäytäntöönpanon kustannukset ovat
korkeat. Suurin osa näistä kustannuksista, 18,8 prosenttiyksikköä, on
asianajajien palkkioita. Korkeat oikeudellisten palvelujen kustannukset
vaikuttavat kaikkien yritysten, myös pk-yritysten, kustannusrakenteeseen.
Lisäksi toisin kuin muissa asiantuntijapalveluissa oikeudellisten palvelujen
kustannuksia ei ole mukautettu alaspäin kriisin käynnistymisen jälkeen osittain
riittämättömän kilpailun vuoksi. Viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään
uudistuksia oikeudellisten palvelujen sektorilla osana makrotalouden
sopeutusohjelmaa. Ne julkaisivat oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskevan
lain vuonna 2011, mutta sitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Oikeudelliset ja
tuomioistuinten hallinnolliset resurssit tapausten hallinnoimiseksi
aktiivisesti ennen oikeudenkäyntiä ovat hyvin rajalliset, mikä voi viivästyttää
oikeuden toteutumista ja nostaa kustannuksia. Lisäksi Irlannin kyvykkyydessä
kerätä tietoja oikeusjärjestelmän laadusta ja tehokkuudesta on merkittäviä
puutteita.
(17)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut kattavasti Irlannin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain
niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen
ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.
(18)
Neuvosto on tutkinut Irlannin vakausohjelman tämän
arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[8]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.
(19)
Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman
ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin
perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 3, 5 ja 6,
(20)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut
myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin
perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro.
Myös Irlannin olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön
täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa
vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se
1.           panee
kokonaisuudessaan täytäntöön vuoden 2014 talousarvion ja varmistaa liiallisen
alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä julkisen talouden
strategiaa tukevilla toimenpiteillä sekä rakenteellisilla lisätoimenpiteillä ja
toteuttaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa
neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoimet; jatkaa
liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,5 prosentilla suhteessa
BKT:hen vuosittain ja enemmän hyvissä taloudellisissa olosuhteissa tai jos on
varmistettava velkasäännön noudattaminen julkisen talouden korkean velkasuhteen
kääntämiseksi pysyvästi laskusuuntaan; lisää julkisen talouden
sopeuttamisstrategian uskottavuutta, toteuttaa tuloksellisesti monivuotista
budjettisuunnittelua ja määrittää pääpiirteissään julkisen talouden keskipitkän
aikavälin tavoitteiden perustana olevat julkisen talouden toimenpiteet;  tekee
valtionhallinnon menokatosta sitovamman rajoittamalla lakisääteisiä
mahdollisuuksia tehdä harkinnanvaraisia muutoksia; julkisen talouden
vakauttamisen tukemiseksi huomiota olisi kiinnitettävä tulojen kasvattamiseen
veropohjaa laajentamalla; lisää verojärjestelmän kasvu- ja
ympäristöystävällisyyttä;
2.           edistää
terveydenhuoltosektorin uudistusta, joka aloitettiin strategisen kehyksen Future
Health puitteissa kustannustehokkuuden lisäämiseksi; toteuttaa
lisätoimenpiteitä lääkemenojen vähentämiseksi, myös mukauttamalla patentoitujen
lääkkeiden hintoja useammin, lisäämällä geneeristen lääkkeiden markkinoille
pääsyä ja parantamalla lääkkeiden määräämiskäytäntöjä; uudistaa kansallisen
terveysviranomaisen varainhoitojärjestelmiä yhdenmukaistaakseen kaikkien
palveluntarjoajien järjestelmät ja tukee korvausten hallinnoinnin parantamista;
aloittaa yksilöintitunnisteiden käytön terveydenhuoltoalalla tammikuussa 2015;
3.           jatkaa aktiivisen
työmarkkinapolitiikan parantamista keskittyen erityisesti
pitkäaikaistyöttömiin, alhaisen taitotason omaaviin henkilöihin ja
nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti nuoriin; etenee vireillä olevien
jatkokoulutusjärjestelmän, työllisyystukijärjestelmien ja oppisopimusohjelmien
uudistamisessa; tarjoaa enemmän työpaikkakoulutusta; parantaa jatkokoulutusta
ja oppisopimuskoulutusta sekä varmistaa niiden tarkoituksenmukaisuuden
työmarkkinoiden tarpeisiin nähden; parantaa Intreo-työvoimatoimistojen
tarjoamien tukipalvelujen tasoa ja laatua; luo saumattoman siirtojärjestelmän Intreo-toimistojen
ja koulutuslautakuntien välille;
4.           puuttuu kotitalouksien
alhaiseen työssäkäyntiasteeseen ja lasten köyhyysriskiin poistamalla vähemmän
etuuksia ja lisäkorvauksia työhönpaluun yhteydessä; edistää naisten
osallistumista työmarkkinoille parantamalla kohtuuhintaisen ja kokoaikaisen
päivähoidon saatavuutta erityisesti alhaisen tulotason perheille;
5.           kehittää lisää aloitteita
pk-sektorille, kuten mahdollisuuksia saada pankkien ja muiden rahoituslaitosten
myöntämää rahoitusta ja velan uudelleenjärjestelyä; edistää aloitteita, joilla
parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada pankkilainaa ja muiden
rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta; ottaa käyttöön pk-yritysten
lainoittamista koskevan seurantajärjestelmän pankkisektorilla; pyrkii samalla
varmistamaan, että käytettävissä olevia muita rahoituslaitoksia, kuten kolmea
kansallisen eläkerahaston osittain rahoittamaa pk-rahastoa, Microfinance
Ireland ‑yhtiötä ja väliaikaista lainatakausjärjestelmää hyödynnetään
paremmin; kannustaa pk-yrityksiä käyttämään näitä ja muita
rahoitusjärjestelyjä; lisää Credit Review Officen näkyvyyttä ja
valmiuksia sovitella riitoja pankkien ja sellaisten pk-yritysten välillä, jotka
halusivat lainaa mutta joille ei ollut sitä myönnetty;
6.           seuraa pankkien
tuloskehitystä suhteessa tavoitteeseen järjestellä asuntoluottorästit
uudelleen; ilmoittaa tärkeimmille kiinnitysluottopankeille vuoden 2014 kolmatta
ja neljättä neljännestä koskevat kunnianhimoiset tavoitteet tarkoituksenaan
ehdottaa ja saattaa päätökseen ratkaisuja sellaisten lainojen
uudelleenjärjestelemiseksi, joiden lyhennykset ovat yli 90 päivää myöhässä,
jotta huomattava määrä asuntoluottorästejä voidaan purkaa vuoden 2014 loppuun
mennessä; jatkaa toteutettujen rakenneuudistusten kestävyyden arvioimista
tarkastuksilla ja kohdennetuilla paikalla toimitettavilla tarkastuksilla;
laatii ratkaisujen kestävyyttä koskevat ohjeet; julkaisee säännöllisesti
tietoja pankkien pk-yrityksille myöntämistä rästissä olevista lainoista
läpinäkyvyyden lisäämiseksi; laatii strategian, jolla puututaan vaikeuksissa
oleviin kaupallisiin kiinteistöihin liittyviin riskeihin; perustaa keskitetyn
luottorekisterin;
7.           vähentää
oikeudellisten menettelyjen ja palvelujen kustannuksia ja lisää kilpailua muun
muassa panemalla vuoden 2014 loppuun mennessä täytäntöön oikeudellisten
palvelujen sääntelyä koskevan lain, myös eri ammattialojen yhteisten
praktiikkojen perustamista koskevan säännöksen, ja pyrkimällä poistamaan
asianajajan oikeuden pitää hallussaan rahaa, omaisuutta, asiakirjoja yms.
saamisensa vakuutena (solicitor's lien); seuraa sen vaikutusta myös
oikeudellisten palvelujen kustannuksiin; toteuttaa täytäntöönpanotoimia sen
varmistamiseksi, että oikeudellisten palvelujen sääntelyviranomainen aloittaa
toimintansa viipymättä ja täyttää lakisääteiset velvollisuutensa, myös
julkaisemista koskevien sääntöjen tai ammattialojen yhteisiä praktiikoita ja
valitusten ratkaisemista koskevien ohjeiden suhteen; parantaa
tiedonkeruujärjestelmiä oikeudenkäyntimenettelyjen laadun ja toimivuuden
parantamiseksi.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


title: Komission suositus, annettu 30 päivänä toukokuuta 2008 , seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteistä: 2,3-epoksipropyylitrimetyyliammoniumkloridi (Eptac), (3-kloori-2-hydroksypropyyli)trimetyyliammoniumkloridi (Chptac) ja heksakloorisyklopentadieeni (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2316) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               21.6.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 162/37

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 30 päivänä toukokuuta 2008,
   seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteistä: 2,3-epoksipropyylitrimetyyliammoniumkloridi (Eptac), (3-kloori-2-hydroksypropyyli)trimetyyliammoniumkloridi (Chptac) ja heksakloorisyklopentadieeni
   (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2316)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2008/472/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 nojalla komission asetuksessa N:o 143/97 (2) on vahvistettu kolmas ensisijaisten aineiden luettelo ja komission asetuksessa (EY) N:o 2364/2000 (3) neljäs ensisijaisten aineiden luettelo. Näiden säädösten nojalla seuraavat aineet on määritelty ensisijaisiksi:

                           —

                           2,3-epoksipropyylitrimetyyliammoniumkloridi (EPTAC),

                           —

                           (3-kloori-2-hydroksypropyyli)trimetyyliammoniumkloridi (CHPTAC),

                           —

                           heksakloorisyklopentadieeni.

               (2)

               Näiden asetusten mukaisesti esittelijöiksi nimetyt jäsenvaltiot ovat arvioineet kyseisistä aineista ihmisille ja ympäristölle aiheutuvat riskit siten kuin olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arviointia koskevien periaatteiden vahvistamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti 28 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94 (4) säädetään. Lisäksi kyseiset jäsenvaltiot ovat ehdottaneet toimintasuunnitelmaa riskien rajoittamiseksi.

               (3)

               Terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevää tiedekomiteaa (SCHER) on kuultu, ja se on antanut lausuntonsa esittelijöiden tekemistä riskinarvioinneista. Lausunnot on julkaistu tiedekomitean internetsivustolla.

               (4)

               Riskinarvioinnin tulokset ja riskien rajoittamiseen tähtäävien toimintaperiaatteiden tulokset on esitetty siihen liittyvässä komission tiedonannossa (5).

               (5)

               Kyseisen arvioinnin perusteella tietyille aineille on aiheellista suositella tiettyjä riskinvähentämistoimenpiteitä. Niitä aineita varten, joita ei ole nimenomaisesti mainittu, ei anneta suosituksia niille tahoille, joille tämä suositus on osoitettu.

               (6)

               Työntekijöitä varten suositeltuja riskinvähentämistoimenpiteitä olisi tarkasteltava työsuojelua koskevan lainsäädännön yhteydessä, ja tämän katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset kyseisten aineiden aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.

               (7)

               Tämän suosituksen riskinvähentämistoimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         SUOSITTELEE:
   1   JAKSO
   2,3-EPOKSIPROPYYLITRIMETYYLIAMMONIUMKLORIDI (EPTAC)

         (CAS-nro 3033-77-0; Einecs-nro 221-221-0)

   Työntekijöitä (1) ja ympäristöä (2) koskevat riskinvähentämistoimenpiteet

               1.

               Työnantajien, jotka käyttävät EPTACia valmistusteollisuudessa ja tärkkelysvalmisteiden kationisoinnissa, on otettava huomioon kaikki kansallisella tasolla laaditut alakohtaiset suositukset, jotka perustuvat komission neuvoston direktiivin 98/24/EY (6) (”kemikaalidirektiivin”) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatimiin, luonteeltaan ei-sitoviin käytännön suuntaviivoihin.

               2.

               EPTACin paikallisia päästöjä ympäristöön olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle aiheudu vaaraa.

         2   JAKSO
   (3-KLOORI-2-HYDROKSYPROPYYLI)TRIMETYYLIAMMONIUMKLORIDI (CHPTAC)

         (CAS-nro 3327-22-8; Einecs-nro 222-048-3)

   Työntekijöitä (3) ja ympäristöä (4) koskevat riskinvähentämistoimenpiteet

               3.

               Työnantajien, jotka käyttävät CHPTACia tärkkelysvalmisteiden kationisoinnissa on otettava huomioon kaikki kansallisella tasolla laaditut alakohtaiset suositukset, jotka perustuvat komission direktiivin 98/24/EY 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatimiin, luonteeltaan ei-sitoviin käytännön suuntaviivoihin.

               4.

               CHPTACin paikallisia päästöjä ympäristöön olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle aiheudu vaaraa.

         3   JAKSO
   OSOITUS

               5.

               Tämä suositus on osoitettu kaikille toimialoille, joilla tuodaan, valmistetaan, kuljetetaan, varastoidaan, sisällytetään johonkin valmisteeseen tai muuten käsitellään, käytetään, käsitellään jätteinä tai hyödynnetään kyseisiä aineita, sekä kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2008.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EYVL L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  EYVL L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUVL C 157, 21.6.2008, s. 10.

      (6)  EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/30/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 21).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013 , Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2013/51)

text:
               24.12.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 378/15

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,
   Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2013/51)
   2013/C 378/04
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Banque centrale du Luxembourgin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2013 tilintarkastuksen jälkeen. Sen vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2014 alkaen.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg on valinnut DELOITTE AUDIT SARL:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2014–2018,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   On suositeltavaa, että DELOITTE AUDIT SARL nimitetään Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2014–2018.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 17 päivänä joulukuuta 2013.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0141

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010  /* SEK/2005/0141 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 2.2.2005SEK(2005) 141 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta säädetään, että yhtenäisvaluutan ulkopuolelle jäävien maiden on esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat ennen 1. maaliskuuta 1999. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.Tanska toimitti 30. lokakuuta 1998 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet 1998–2005. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 1. joulukuuta 1998. Ohjelmasta on esitetty tarkistettu versio tämän jälkeen vuosittain. Tanska toimitti 29. marraskuuta 2004 uusimman tarkistetun lähentymisohjelman. Komission yksiköt ovat tehneet teknisen arvioinnin tarkistetusta ohjelmasta. Arvioinnissa on otettu huomioon syksyn 2004 talousennusteet, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevat käytännesäännöt[2], yhteisesti sovittu menetelmä potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitetun rahoitusaseman arvioimiseksi, talouspolitiikan vuosien 2003–2005 laajojen suuntaviivojen mukaiset suositukset ja komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 27. marraskuuta 2002 finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta antamassa tiedonannossa[3] asetetut periaatteet. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:-  Tanskan hallitus hyväksyi vuoden 2004 tarkistetun lähentymisohjelman 29. marraskuuta 2004. Ohjelma toimitettiin komissiolle samana päivänä ja annettiin myös tiedoksi Tanskan parlamentille. Kyseessä on lokakuussa 1998 komissiolle toimitetun vakausohjelman kuudes tarkistettu versio, joka kattaa ajanjakson vuoteen 2010 saakka. Tarkistettu ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä[4].-  Ohjelmassa BKT:n ennustetaan kasvavan 2,2 prosenttia vuonna 2004 ja 2,5 prosenttia vuonna 2005. Kasvu perustuu kotimaisen, erityisesti yksityisen, kysynnän elpymiseen vuoden 2003 hiljaisen vaiheen jälkeen. Kasvuennuste vuodelle 2006 on puolestaan selvästi alhaisempi. Työmarkkinoiden elpyminen on toistaiseksi ollut vaatimatonta, mutta tilanteen odotetaan korjaantuvan lähivuosina. Kaiken kaikkiaan tämänhetkisten tietojen perusteella näyttää siltä, että ohjelman perustana oleva makrotaloudellinen skenaario on melko maltillinen ja vastaa suurin piirtein komission arviointia, syksyn 2004 talousennusteet mukaan luettuina. Vuotta 2006 ja sitä seuraavia vuosia koskevat kasvuennusteet vaikuttavat kuitenkin turhan varovaisilta; komission yksiköt ennustavat keskipitkällä aikavälillä jonkin verran nopeampaa kasvua.-  Inflaatio hidastui Tanskassa vuoden 2003 loppupuolella tuonnin vähenemisen ja energian hintojen laskun vuoksi. Suurimman osan vuotta 2004 inflaatio pysyi hitaana. Vuoden loppua kohden inflaatio kiihtyi jonkin verran, sillä useita tuotteita koskeva valmisteveron alentaminen vuoden 2003 lopulla ei näkynyt vuosivertailussa ja energian hinnat nousivat. Inflaatio oli vuonna 2004 keskimäärin 1,2 prosenttia. Tanskan kruunun kurssiin ei ole kohdistunut vakavia jännitteitä. Kruunun kurssin poikkeamat keskuskurssista ovat olleet huomattavasti virallista vaihteluväliä pienemmät, ja korkoero euroalueen lyhyisiin korkoihin on pysynyt vähäisenä. Tämä kuvastaa Tanskassa vallitsevaa lujaa luottamusta maan talouspolitiikkaan. Vastaavasti pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto on pysynyt pienenä. Tanskan valtion velkakirjojen tuotto on viime vuonna noudatellut merkittävimpien joukkolainamarkkinoiden suuntauksia.-  Talousarvionäkymissä on asetettu seuraavat keskipitkän aikavälin tavoitteet: julkisen talouden ylijäämä 1 ½ – 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:n vuoteen 2010 mennessä ja julkisten reaalimenojen vuotuisen kasvun rajoittaminen 0,5 prosenttiin vuodesta 2005 alkaen. Menoja on tarkoitus supistaa edelleen jatkamalla verojen jäädyttämistä. Sekä paikallishallinnon alasektorin että eläkerahastojen oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä ohjelmakaudella. Paikallishallinnon ennustetaan saavuttavan tasapainossa olevan rahoitusaseman lainsäädännön velvoitteiden mukaisesti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan ylijäämän olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005 ja 1,6 prosenttia vuonna 2006. Vuonna 2010 ylijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierron arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on reilusti ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Julkisen talouden ylijäämälle asetetut tavoitteet vastaavat pitkälti vuoden 2003 tarkistettua lähentymisohjelmaa. Lyhyen aikavälin erot johtuvat BKT:n kasvuennusteiden tarkistamisesta sekä eräistä viimeaikaisista toimenpiteistä, kuten maaliskuussa 2004 toteutetusta veropaketista, jolla aikaistettiin vuonna 2003 hyväksyttyä verouudistusta. Arvioidut ylijäämät ovat vuodesta 2007 lähtien aavistuksen pienemmät kuin edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Tämä johtuu muuttuneista väestöennusteista, jotka ovat osaltaan helpottaneet julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä kohdistuvia paineita. Uusin lähentymisohjelma vastaa yleisesti ottaen edellisen ohjelman strategiaa ja perustuu samantyyppiseen makrotaloudelliseen skenaarioon.-  Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit ovat melko hyvin tasapainossa, joskin ohjelmakauden alkuvuosina toteutumat saattavat olla ennusteita paremmat. Julkinen talous on ollut Tanskassa selvästi ylijäämäinen jo vuosia. Vuonna 2003 ylijäämä oli prosentti suhteessa BKT:hen huolimatta siitä, että BKT:n kasvuvauhti oli ainoastaan 0,5 prosenttia. Jos BKT kasvaa vuonna 2006 arvioitua nopeammin eli kasvuvahti on lähempänä trendiä, myös julkisen talouden ylijäämä on ohjelmassa ennustettua suurempi. Lisäksi ennakoitua korkeampi öljyn hinta saattaa kohentaa julkisen talouden tilannetta, sillä Tanska on öljyn nettoviejä. BKT:n kasvu, joka perustuu lähivuosina pääasiassa kotimaiseen kysyntään, riittää todennäköisesti turvaamaan tulojen jatkuvuuden ja tukee siten julkisen talouden suotuisaa kehitystä. Keskipitkällä aikavälillä tulokset saattavat jäädä ennusteiden alapuolelle esimerkiksi siksi, että julkisten menojen kasvua ei kyetä hillitsemään suunnitellusti erityisesti paikallishallinnon tasolla tai että työllisyyden kasvutavoitteita ei pystytä saavuttamaan. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys riittää kuitenkin varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.-  Bruttovelkasuhde oli 44,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Sen ennustetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 28 ¾ prosenttiin. Velkasuhteen lasku johtuu lähinnä positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta.-  Vuoden 2004 lähentymisohjelmassa on arvioitu hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jonka tavoitteena on työllisyyden ja kilpailukyvyn parantaminen. Viime vuosina hallitus on toteuttanut useita toimenpiteitä. Vuonna 2004 täytäntöönpannun verouudistuksen tavoitteena oli vähentää korkean verotuksen epäedullisia vaikutuksia työvoiman tarjontaan, esimerkiksi tehtyjen työtuntien määrään. Uudistuksen jälkeenkin Tanskan ylin marginaaliveroaste on edelleen EU:n korkeimpia, ja sitä sovelletaan suhteelliseen suuren osaan kaikista kokoaikaisista työntekijöistä. Verouudistuksen yhteydessä käyttöön otetun ansiotulojen verohyvityksen tavoitteena on kannustaa ensisijaisesti matalapalkka-alojen työntekijöitä työmarkkinoille. Julkisen talouden ennusteissa oletetaan työllisyyden kasvavan keskipitkällä aikavälillä tulevien verouudistusten myötä. Tanskan hallitus on tunnustanut lisäuudistusten tarpeen, mutta uudistuksista ei ole päätetty tarkemmin. Ohjelmakauden puolivälin lähetessä tilanne on siis tältä kannalta kaksijakoinen.-  Tanska näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden suhteen huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista merkittävistä julkistaloudellisista kustannuksista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia perustuu ensisijaisesti siihen, että velan vakauttamista jatketaan ylijäämien avulla. Tuloksena on pitkällä aikavälillä kestävä julkisen talouden rahoitusasema. Strategian edellyttämä jatkuva julkisten menojen tiukka valvonta ja työllisyyden huomattava parantaminen ei ole välttämättä kuitenkaan helppo toteuttaa.-  Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla.Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:1.  Neuvosto tarkasteli [15 päivänä helmikuuta] 2005 Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2010. Tarkistettu ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.2.  Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2004 ja 2,5 prosenttia vuonna 2005. Kokonaistuotanto kasvaa vuosina 2006–2010 keskimäärin 1,7 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion kasvuennusteet ovat suhteellisen maltilliset. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta.3.  Talousarvionäkymissä on asetettu seuraavat keskipitkän aikavälin tavoitteet: julkisen talouden ylijäämä 1 ½ – 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä ja julkisten reaalimenojen vuotuisen kasvun rajoittaminen 0,5 prosenttiin vuodesta 2005 alkaen. Menoja on tarkoitus supistaa edelleen jatkamalla verojen jäädyttämistä. Sekä paikallishallinnon alasektorin että eläkerahastojen oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä ohjelmakaudella. Paikallishallinnon ennustetaan saavuttavan tasapainossa olevan rahoitusaseman lainsäädännön velvoitteiden mukaisesti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan ylijäämän olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005 ja 1,6 prosenttia vuonna 2006. Vuonna 2010 ylijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierron arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on reilusti ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Julkisen talouden ylijäämälle asetetut tavoitteet vastaavat pitkälti vuoden 2003 tarkistettua lähentymisohjelmaa. Lyhyen aikavälin erot johtuvat BKT:n kasvuennusteiden tarkistamisesta sekä eräistä viimeaikaisista toimenpiteistä, kuten maaliskuussa 2004 toteutetusta veropaketista, jolla aikaistettiin vuonna 2003 hyväksyttyä verouudistusta. Arvioidut ylijäämät ovat vuodesta 2007 lähtien aavistuksen pienemmät kuin edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Tämä johtuu muuttuneista väestöennusteista, jotka ovat osaltaan helpottaneet julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä kohdistuvia paineita. Uusin lähentymisohjelma vastaa yleisesti ottaen edellisen ohjelman strategiaa ja perustuu samantyyppiseen makrotaloudelliseen skenaarioon.4.  Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit ovat melko hyvin tasapainossa, joskin ohjelmakauden alkuvuosina toteutumat saattavat olla ennusteita paremmat. Julkinen talous on ollut Tanskassa selvästi ylijäämäinen jo vuosia. Vuonna 2003 ylijäämä oli prosentti suhteessa BKT:hen huolimatta siitä, että BKT:n kasvuvauhti oli ainoastaan 0,5 prosenttia. Jos BKT kasvaa vuonna 2006 arvioitua nopeammin eli kasvuvahti on lähempänä trendiä, myös julkisen talouden ylijäämä on ohjelmassa ennustettua suurempi. Lisäksi ennakoitua korkeampi öljyn hinta saattaa kohentaa julkisen talouden tilannetta, sillä Tanska on öljyn nettoviejä. BKT:n kasvu, joka perustuu lähivuosina pääasiassa kotimaiseen kysyntään, riittää todennäköisesti turvaamaan tulojen jatkuvuuden ja tukee siten julkisen talouden suotuisaa kehitystä. Keskipitkällä aikavälillä tulokset saattavat jäädä ennusteiden alapuolelle esimerkiksi siksi, että julkisten menojen kasvua ei kyetä hillitsemään suunnitellusti erityisesti aluehallinnon tasolla tai että työllisyyden kasvutavoitteita ei pystytä saavuttamaan.5.  Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys riittää kuitenkin varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.6.  Bruttovelkasuhde oli 44,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Sen ennustetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 28 ¾ prosenttiin. Velkasuhteen lasku johtuu lähinnä positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta.7.  Tanska näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden suhteen huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista merkittävistä julkistaloudellisista kustannuksista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia perustuu ensisijaisesti siihen, että velan vakauttamista jatketaan ylijäämien avulla. Tuloksena on pitkällä aikavälillä kestävä julkisen talouden rahoitusasema. Strategian edellyttämä jatkuva julkisten menojen tiukka valvonta ja työllisyyden huomattava parantaminen ei ole välttämättä kuitenkaan helppo toteuttaa.8.  Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |BKT:n määrä (muutos, %) | CP 11/2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |COM 10/2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |YKHI-inflaatio (%) | CP 11/2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |COM 10/2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP 11/2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |COM 10/20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP 11/20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |COM 10/2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Suhdannetasoitettu rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP 11/20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |COM 10/2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | CP 11/2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |COM 10/2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | ei sovelleta | ei sovelleta |CP 11/2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Huomautuksia: 1 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin. 2 Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti syyskuussa 2004 tekemässään ilmoituksessa Tanska esitti julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat luvut, joissa työntekijöiden lisäeläkerahastoa (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP) ei ollut otettu mukaan julkiseen talouteen. Sen seurauksena julkisen talouden ylijäämä pieneni noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Sen takia ATP:n ylijäämää ei myöskään otettu huomioon komission yksiköiden laatimissa syksyn 2004 talousennusteissa. Tässä arvioinnissa julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat komission luvut on laskettu uudelleen ja niihin on sisällytetty ATP-varat, jotka on otettu huomioon myös tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Komissio ei siis ole käyttänyt arvioinnissa samoja julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevia lukuja kuin syksyn talousennusteissa. 3 Tarkistetussa ohjelmassa Tanskan viranomaiset ilmoittavat perusjäämän ilman nettokorkoa eivätkä tavanomaiseen tapaan ilman bruttokorkoa. Taulukossa perusjäämä kuitenkin ilmoitetaan ilman bruttokorkoa. Lähteet: Tanskan tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM; ks. alaviite 2 edellä); komission yksiköiden laskelmat. |[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01 REV 1.[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.