               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuonna 1994 tehtyyn tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen liitettyjen Euroopan unionin tariffikiintiöitä koskevien WTO-myönnytysten jakamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle Yhdistyneen kuningaskunnan aikomuksesta erota Euroopan unionista, jäljempänä ’EU’, jonka jäsenvaltio se tällä hetkellä on.

               Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisella on vaikutuksia, jotka ulottuvat EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kahdenvälistä suhdetta pidemmälle, erityisesti siltä osin, kuin on kyse niitä Maailman kauppajärjestön WTO:n jäseninä koskevista sitoumuksista. Sekä EU että Yhdistynyt kuningaskunta ovat WTO:n alkuperäisiä jäseniä. Kun Euroopan yhteisö hyväksyi WTO-sopimuksen ja monenväliset kauppasopimukset vuonna 1994, myönnytyksiä ja sitoumuksia koskeva luettelo, joka liitettiin vuonna 1994 tehtyyn tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’GATT 1994 -sopimus’, Euroopan yhteisöjen osalta, jäljempänä ’EU:n WTO-luettelo’, liitettiin siihen samanaikaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Sen vuoksi EU:n luettelossa on sitoumuksia, joita sovelletaan myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sen WTO-jäsenen ominaisuudessa.

               EU:n tavaroihin sovellettavia sitoumuksia koskevan luettelon soveltaminen jatkuu sen alueella, mutta EU:n tämänhetkisiin määrällisiin sitoumuksiin, etenkin tariffikiintiöihin, on tehtävä joitakin mukautuksia Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen huomioon ottamiseksi. Koska EU:n WTO-luetteloa ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, WTO:hon sidotut EU:n tariffikiintiöt (maatalous, kalatalous ja teollisuus) on jaettava Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välillä siitä päivästä, jona EU:n WTO-luetteloa ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan määräysten mukaan myönnytysten muuttamiseksi EU:n on käytävä neuvotteluja tariffikiintiöiden jakamisesta sellaisten asianomaisten WTO:n jäsenten kanssa, joilla on merkitykselliset markkinoillepääsyoikeudet (eli joilla on pääasiallisen hankkijan asema tai huomattava toimittaja-asema taikka alkuperäinen neuvotteluoikeus) yksittäisten tariffikiintiöiden nojalla. EU myös kuulee sellaisia WTO-jäseniä, joilla on kuulemisoikeudet.

               Nämä neuvottelut on käytävä tiiviissä aikataulussa. Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan eroavan EU:sta 30. maaliskuuta 2019. Erosopimuksesta käydään parhaillaan neuvotteluja, ja EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelijat ovat sopineet siirtymäjärjestelyistä, joiden mukaan erosopimuksen tultua voimaan unionin lainsäädäntöä, mukaan luettuna kansainvälisiä sopimuksia, joiden osapuoli EU on, kuten GATT 1994 -sopimus, olisi sovellettava Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eropäivästä lähtien 31. joulukuuta 2020 asti.

               Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että XXVIII artiklan mukaisia sopimuksia asianomaisten WTO-jäsenten kanssa ei ehkä ole tehty määräajassa, ainakaan kaikkien asiaan liittyvien tariffikiintiöiden osalta.

               Tätä varten komissio ehdottaa samanaikaisesti tämän suosituksen kanssa perussäädöstä (tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen) sen varmistamiseksi, että jos tällaisia XXVIII artiklan mukaisia sopimuksia ei ole, EU voi edetä tariffikiintiöiden jakamisessa yksipuolisesti XXVIII artiklan mukaisesti ja että komissiolle annetaan tarvittavat valtuudet sellaisten EU-säännösten muuttamiseksi, jotka koskevat näiden tariffikiintiöiden avaamista ja täytäntöönpanoa.

               Tämän suosituksen tavoitteena on näin ollen valtuuttaa komissio aloittamaan neuvottelut GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisesti Euroopan unionin WTO-luettelon asianomaisten myönnytysten (erityisesti WTO:n sidottujen tariffikiintiöiden) muuttamiseksi, jotta ne voidaan jakaa unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kesken.

               Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan on käynnistettävä menettelyt WTO:ssa oman myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevan luettelonsa vahvistamiseksi jo ennen päivää, jona se lakkaa olemasta unionin jäsenvaltio. Sen vuoksi on tarpeen valtuuttaa Yhdistynyt kuningaskunta toteuttamaan tarvittavat menettelyt tätä varten, jotta voidaan sopia muiden WTO:n jäsenten kanssa sen osuudesta tariffikiintiöistä, jotka sisältyvät tällä hetkellä Euroopan unionin WTO-luetteloon.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Ei koske tätä ehdotusta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 207 artikla ja 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Yhteinen kauppapolitiikka sisältyy SEUT-sopimuksen 3 artiklassa olevaan luetteloon aloista, joilla unionilla on yksinomainen toimivalta. SEUT-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla.

               •Suhteellisuusperiaate

               Tässä suosituksessa ehdotetaan, että neuvosto valtuuttaa komission avaamaan neuvottelut GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan mukaisesti EU:n sidottuja tariffikiintiöitä koskevien WTO-myönnytysten muuttamiseksi. WTO:n sääntöjen mukaan tätä menettelyä on noudatettava, jotta WTO:n jäsenen luettelossa esitettyjä myönnytyksiä voidaan muuttaa. Tämä huomioon ottaen ehdotettu toimenpide on oikeassa suhteessa edellä esitettyihin tavoitteisiin nähden.

               •Toimintatavan valinta

               Tavoitteen saavuttamiseksi käytettävissä oleva väline on kansainvälinen sopimus. Sen vuoksi edellytetään valtuutusta avata neuvottelut kansainvälisestä sopimuksesta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Asiantuntijatiedon käyttö

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Vaikutustenarviointi

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Perusoikeudet

               Ei koske tätä ehdotusta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ei koske tätä ehdotusta.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei koske tätä ehdotusta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ei koske tätä ehdotusta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuonna 1994 tehtyyn tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen liitettyjen Euroopan unionin tariffikiintiöitä koskevien WTO-myönnytysten jakamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Voimassa olevat tavaroita koskevat määrälliset sitoumukset, jotka Euroopan unioni on tehnyt Maailman kauppajärjestössä, jäljempänä ’WTO’, edellyttävät joitakin mukautuksia Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, unionista eroamisen vuoksi. Erityisesti jotkin maatalous-, kalatalous- ja teollisuustuotteita koskevat tariffikiintiöt, jotka sisältyvät Euroopan unionin myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevaan luetteloon, joka on liitetty vuonna 1994 tehtyyn tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’GATT 1994 -sopimus’, on jaettava Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin kesken sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista.

               (2)Sen vuoksi komissiolle olisi annettava valtuudet aloittaa GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla kyseisten tariffikiintiöiden muuttamista koskevat neuvottelut niiden WTO-jäsenten kanssa, joilla on neuvotteluoikeudet.

               (3)Yhdistyneen kuningaskunnan on käynnistettävä menettelyt WTO:ssa oman myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevan luettelonsa vahvistamiseksi jo ennen päivää, jona se lakkaa olemasta unionin jäsen.

               (4)Sen vuoksi on tarpeen valtuuttaa Yhdistynyt kuningaskunta toteuttamaan tarvittavat menettelyt sen oman GATT 1994 -sopimukseen liitettävän myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevan luettelon vahvistamiseksi, mukaan luettuna neuvottelut muiden WTO:n jäsenten kanssa tähän luetteloon sisällytettävien tariffikiintiöiden osuuksista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

                  Annetaan komissiolle valtuudet aloittaa unionin puolesta neuvottelut sellaisten WTO:n jäsenten kanssa, joilla on neuvotteluoikeudet, niiden tariffikiintiöiden muuttamiseksi, jotka sisältyvät tällä hetkellä GATT 1994 -sopimukseen liitettyyn Euroopan unionin myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevaan luetteloon.

               2 artikla

                  Komissiolle osoitetut neuvotteluohjeet esitetään liitteessä.

               3 artikla

                  Komissio käy neuvottelut kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

                  Annetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle valtuudet toteuttaa tarvittavat menettelyt sen oman GATT 1994 -sopimukseen liitetyn myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevan luettelon ja mahdollisten määrällisten rajoitusten vahvistamiseksi, mukaan luettuna neuvottelut muiden WTO:n jäsenten kanssa sen osuudesta tariffikiintiöistä, jotka sisältyvät tällä hetkellä GATT 1994 -sopimukseen liitettyyn Euroopan unionin myönnytyksiä ja sitoumuksia koskevaan luetteloon.

               5 artikla

                  Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel22.5.2018
            COM(2018) 311 final
            LIITE
            asiakirjaan
            suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuonna 1994 tehtyyn tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen liitettyjen Euroopan unionin tariffikiintiöitä koskevien WTO-myönnytysten jakamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi

               LIITE

               (1) Komissio pyrkii neuvottelemaan sopimuksen sellaisten WTO:n jäsenten kanssa, joilla on neuvotteluoikeudet, ja kuulee sellaisia WTO:n jäseniä, joilla on kuulemisoikeudet, GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan nojalla GATT 1994 -sopimukseen liitetyssä unionin myönnytys- ja sitoumusluettelossa esitettyjen tariffikiintiöitä koskevien unionin WTO-myönnytysten muuttamiseksi.

               (2) Komissio käy neuvotteluja muuttaakseen unionin myönnytyksiä, erityisesti jakamalla nykyiset tariffikiintiöt Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin kesken sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista.

               (3)Komissio noudattaa menettelyä, jolla unionin luetteloa muutetaan asiaa koskevien WTO:n määräysten mukaisesti, erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan
                  1
                ja GATT 1994 -sopimuksen XXVIII artiklan tulkinnasta tehdyn sopimuksen
                  2
                mukaisesti.

               (4)Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tapauksen mukaan neuvottelujen aikana mahdollisesti esiin tulevista merkittävistä tapahtumista.

                     (1)

                        Sopimusteksti löytyy täältä:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Sopimusteksti löytyy täältä:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 427 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Jollei ratifioidussa erosopimuksessa määrätä eri päivämäärästä tai jollei Eurooppa-neuvosto Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan nojalla yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti, että perussopimusten soveltaminen lakkaa myöhempänä päivämääränä, unionin primaarilainsäädännön ja sekundaarilainsäädännön soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan lakkaa 30 päivänä maaliskuuta 2019 klo 00.00 (Keski-Euroopan aikaa). Tämän seurauksena Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee ns. kolmas maa. Neuvottelut ovat käynnissä hallitun eron varmistamiseksi, ja niissä käsitellään myös mahdollisuutta vuoden 2020 loppuun ulottuvaan siirtymäkauteen, jonka aikana unionin lainsäädäntöä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tässä tilanteessa komissio ei ole esittänyt tai laatinut skenaariota, joka perustuu Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisiin Brexitin jälkeisiin järjestelyihin, koska niitä koskevat neuvottelut ovat vielä kesken.

               (4)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa budjettivuoden 2017–2018 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä laskee budjettivuoden 2017–2018 tasolta, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019 ja 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2019–2020. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vakaantuvan noin 85,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2017–2018 budjettivuoteen 2019–2020 ja supistuvan sen jälkeen 84,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2021–2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta julkisiin menoihin kohdistuvat kasvavat paineet useilla aloilla vaarantavat suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  7
                ei ole yli 1,8 prosenttia budjettivuonna 2018–2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan neuvosto totesi, että olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan jonkin verran budjettivuonna 2018–2019.

               (8)Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 0,4 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu budjettivuonna 2019–2020 ei saisi olla yli 1,6 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan noudattavan budjettivuotta 2019–2020 koskevaa vaatimusta. Yhdistyneen kuningaskunnan ennakoidaan alustavan näytön perusteella noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuosina 2018–2019 ja 2019–2020 sallitun vuotuisen 0,25 prosentin suuruisen poikkeaman ansiosta. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on oltava valmis toteuttamaan budjettivuodesta 2018–2019 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä voidaan noudattaa.

               (9)Vuotuinen nettomääräinen asuntotarjonta kasvaa edelleen. Tämä on seurausta hallituksen useista aloitteista asuntomarkkinoiden piristämiseksi ja suhdanteiden elpymisestä. Asuntotarjonta on kuitenkin edelleen selvästi alle arvioidun kysynnän, ja asuntojen riittävä tarjonta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen suuri haaste. Tämä on yhteydessä tonttimarkkinoiden erittäin tiukkaan ja monimutkaiseen sääntelyyn. Asuntopula ja korkeat asumiskustannukset ovat erityisiä ongelmia alueilla, joilla kysyntä on suurta ja kasvaa edelleen, kuten kaupunkikeskuksissa ja niiden ympärillä. Hallitus tunnustaa ongelman, ja se on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita tarjonnan lisäämiseksi tulevina vuosina. Samaan aikaan hallitus on vahvistanut uudelleen sitoutuvansa rajoittamaan asuntorakentamista kaupunkikeskusten ympärillä. Nuorten omistusasuminen on vähentynyt merkittävästi, mikä lisää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Työn tuottavuus on alhainen ja sen kehitys on pysähtynyt. Suuri osa taloudesta suoriutuu suhteellisen heikosti, kun tarkastellaan tuottavuuden tärkeimpiä vetureita – osaamista, investointeja ja tehokkaita liiketoimintaprosesseja. Yhdistyneen kuningaskunnan maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkoihin kohdistuu myös merkittäviä ja kasvavia kapasiteettipaineita.

               (10)Vaikka työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia useimpien mittareiden mukaan, joidenkin työpaikkojen laatu on jatkuva huolenaihe. Tämä on yhteydessä ongelmiin, jotka liittyvät osaamisen kehittämiseen, epätyypillisiin työnteon muotoihin, palkkaukseen, tuottavuuteen, työmarkkinoille osallistumiseen sekä työikäisten köyhyyteen. Kaikkien näiden ongelmien osalta on ilmoitettu merkittävistä politiikkatoimista ja kehitystä on tapahtunut. Näiden politiikkatoimien johdonmukaisuus on ensiarvoisen tärkeää. Osaamisen kehittämisessä pääpaino on tähän asti ollut pitkälti oppisopimuskoulutuksessa ja ammatillisen koulutuksen uudistuksissa. Keskittymisellä niiden molempien laatuun voisi olla kestäviä kerrannaisvaikutuksia sekä yhteiskuntaan että talouteen. Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä jäsenvaltioista, jotka jo täyttävät yli kaksi kolmasosaa laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisissa puitteissa ehdotetuista kriteereistä, ja sen vuoksi laatutavoitteiden asettaminen ja seuranta on mahdollista, esimerkiksi opintonsa suorittaneiden jatkosijoittumista seuraamalla. Peruskoulutuksen päättäneiden oppisopimuskoulutukseen ja uusiin T-Levels-tutkintoihin varattuja resursseja vastaavat resurssit ovat tarpeen elinikäisten oppimismahdollisuuksien tarjoamiseksi, erityisesti aloitustason työpaikkoihin juuttuneille.

               (11)Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeviin kysymyksiin on myös kiinnitettävä huomiota tulevaisuudessa. Päivähoitouudistuksia ollaan ottamassa käyttöön, mutta hoitopaikkoja voi olla tarpeen lisätä, etenkin alle kolmivuotiaille. Joidenkin sosiaaliturvauudistusten ja -leikkausten vaikutukset eivät ole vielä täysin tiedossa, erityisesti työssäkäyvien perheiden osalta.

               (12)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (13)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen;

               2.lisää asuntotarjontaa, erityisesti alueilla, joilla kysyntä on suurinta, muun muassa kaavoitusjärjestelmän lisäuudistuksilla;

               3.täyttää osaamis- ja täydennyskoulutustarpeita asettamalla tulostavoitteita oppisopimuskoulutuksen laadulle ja tuloksellisuudelle sekä investoimalla enemmän jo työelämässä olevien osaamisen parantamiseen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 404 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Tanskan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Tanskan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Tanskaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Tanska toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (5)Tanskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan, että se saavuttaa vuonna 2018 julkisen talouden alijäämän, joka on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja pysyy edelleen koko ohjelmakauden ajan vuoteen 2025 asti keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessaan, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 35,6 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 34,2 prosenttiin vuonna 2020, minkä jälkeen se nousee hieman alle 40 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on ohjelmakaudella uskottava. Komission kevään 2018 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2018 olevan 0,3 prosenttia ja vuonna 2019 0,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, mikä ylittää vuoden 2018 lähentymisohjelman tavoitteen ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tanskan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Työvoiman tarjonnan varmistaminen väestörakenteen muutoksista huolimatta ja puuttuminen tietyillä aloilla tulossa olevaan työvoimapulaan on Tanskassa kestävän kasvun edellytys. Ammattitaitoisten työntekijöiden tarjontaa saadaan todennäköisesti lisättyä uudistuksilla, joilla pyritään lisäämään ammatilliseen koulutukseen osallistumisen ja sen suorittamisen astetta, sekä toimenpiteillä, joilla parannetaan tieto- ja viestintäteknistä osaamista. Lisäksi tässä olisi hyötyä toimenpiteistä, joiden avulla syrjäytyneiden ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille parannetaan. Tämä koskee nuoria, joiden koulutustaso on alhainen, alentuneesti työkykyisiä ja toimintarajoitteisia sekä maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Uudet työllistämistoimenpiteet lähtivät käyntiin hitaasti, mutta ne näyttävät parantavan äskettäin saapuneiden pakolaisten tilannetta. Maahanmuuttajataustaisten lasten kotouttaminen koulutusjärjestelmään on edelleen keskeinen haaste, ja sen vuoksi heidän koulutustuloksensa ovat keskimäärin heikommat kuin muilla lapsilla.

               (7)Tuottavuuden nopea kasvu on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea talouskasvua, säilyttää Tanskan suhteellisen korkea hyvinvoinnin taso ja varmistaa maan kilpailukyky. Tanskan tuottavuus on korkea verrattuna muihin jäsenvaltioihin, mutta tuottavuuden kasvu on heikentynyt pitkään, ja mahdollisia tuottavuuden kasvun esteitä on monenlaisia (kuten myös Tanskan tuottavuuskomitea ja kilpailuviranomainen ovat todenneet). Erityisesti kotimarkkinasuuntautuneita palveluita on leimannut tuottavuuden jähmeä kehitys tilanteessa, jossa hallitus toteutti vuonna 2017 vain vähän toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi ja jossa tiettyihin palveluihin, kuten kiinnitysluottopankkeihin, ei kohdistu ulkomaista kilpailua. Kilpailun vähäisyys useilla kotimarkkinasuuntautuneilla palvelualoilla (kuten vähittäiskaupassa, rahoitusalalla, yleishyödykkeiden jakelussa ja verkkotoimialoilla, liikenteessä sekä lääkkeiden tukkumyynnissä) heikentää edelleen tuottavuutta ja ehkäisee investointeja ja työpaikkojen luomista.

               (8)Useita vuosia jatkuneen asuntojen hintojen huomattavan nousun seurauksena on syntymässä yliarvostusriskejä, erityisesti suurimmilla kaupunkialueilla. Euroopan järjestelmäriskikomitea on varoittanut kahdeksaa EU:n jäsenvaltiota, joista yksi on Tanska, asuntokiinteistösektorin keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöistä, jotka johtuvat asuntojen hintojen noususta ja kotitalouksien suuresta velkaantuneisuudesta. Kotitalouksien velka väheni edelleen vuonna 2017, mutta se on yhä EU:n suurimpia (prosentteina suhteessa BKT:hen) ja komission arvioiden mukaan suurempi kuin talouden perustekijöiden ja varovaisuuskynnysarvojen perusteella olisi perusteltua. Lisäksi niiden asuntolainojen osuus, joissa lainamäärä suhteessa tuloihin on erittäin suuri, on kasvanut voimakkaasti vuodesta 2013 alkaen, erityisesti Kööpenhaminassa ja sen ympäristössä. Tanskan viranomaiset ovat hyväksyneet useita uusia makrovakaustoimenpiteitä, joilla rajoitetaan edelleen riskialtista luotonottoa (voimaan vuosina 2018 ja 2020), ja tehneet kiinteistöverouudistuksen (voimaan vuonna 2021), jolla puututaan asuntojen hintojen alueelliseen epätasapainoon. Erittäin suuri lainamäärä suhteessa tuloihin, suuri velkaantuneisuus ja suuri korkoherkkyys sekä mahdollisesti yliarvostetut asuntojen hinnat lisäävät kuitenkin hintojen korjausliikkeen vaaraa, mikä voisi vahingoittaa reaalitaloutta ja pankkisektoria.

               (9)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tanskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tanskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (10)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Tanskan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.lisää kilpailua kotimarkkinasuuntautuneilla palvelualoilla, esimerkiksi yleishyödykkeiden jakelussa, verkkotoimialoilla ja rahoitusalalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 401 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Belgian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Belgian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Belgia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Belgian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Belgiaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (4)Belgia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Belgiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman paranevan vähitellen 1,0 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,1 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema suunnitellaan saavutettavan viimeistään vuonna 2020. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  7
                perusteella alijäämän arvioidaan kuitenkin olevan yhä 0,2 prosenttia vuonna 2020. Julkisen talouden velka oli enimmillään lähes 107 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistui sen jälkeen noin 103 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja nyt sen odotetaan vuoden 2018 vakausohjelman mukaan supistuvan 94,6 prosenttiin vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, jotka tarvitaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden tueksi vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole täsmennetty, ja komission kevään 2018 talousennusteen mukaan tämä edistää osaltaan arvioitua rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2019, jos politiikka säilyy muuttumattomana.

               (7)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2018 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, sillä Belgia ei edistynyt riittävästi velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamisessa vuonna 2017. Kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että koska tällä hetkellä ei ole riittävän vankkaa näyttöä päätelmän tekemiseksi Belgian merkittävästä poikkeamasta sekä vuonna 2017 että vuosina 2016 ja 2017 yhdessä tarkasteltuina, ei voitu tehdä lopullista päätelmää siitä, noudattaako se perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä velkakriteeriä vai ei. Komissio arvioi noudattamista uudelleen keväällä 2019 ilmoitettavien vuoden 2018 toteutumatietojen perusteella.

               (8)Vuoden 2018 vakausohjelman perusteella vuonna 2017 toteutettujen turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä, ja siinä annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2017 yhteensä 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä vakava terroriuhka on epätavallinen tapahtuma, jonka vaikutus Belgian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2017 osalta, jotta nämä lisäkustannukset voidaan ottaa huomioon.

               (9)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Belgian olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  8
                ei ole yli 1,6 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt Belgian alustavasta talousarviosuunnitelmasta antamansa lausunnon yhteydessä arvion elpymisen vahvuudesta Belgiassa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella muita tekijöitä ei tarvitse ottaa tältä osin huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2018 sekä vuosina 2017 ja 2018, kun niitä tarkastellaan yhdessä.

               (10)Kun otetaan huomioon, että Belgian julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu on 0,4 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 1,8 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 sekä vuosina 2018 ja 2019, kun niitä tarkastellaan yhdessä. Belgian ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää.

               (11)Julkisen talouden kestävyys aiheuttaa edelleen haasteita. Vuonna 2015 toteutetut eläkeuudistukset olivat merkittävä askel, jolla pyritään pienentämään väestön ikääntymiseen pitkällä aikavälillä liittyviä riskejä. Vuoden 2018 ikääntymisraportti viittaa kuitenkin siihen, että väestön ikääntymisestä aiheutuvat pitkän aikavälin menot kasvavat odotettua enemmän sekä eläkkeiden ja pitkäaikaishoidon osalta. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan 2,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä, kun raportin edellisen päivityksen mukaan kasvun piti olla 1,3 prosenttiyksikköä. Euroalueen osalta ennustetaan 0,1 prosenttiyksikön keskimääräistä supistumista suhteessa BKT:hen. Tältä osin hallituksen laatiman uudistusta koskevan etenemissuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano voisi edistää näihin riskeihin puuttumista. Lisäksi pitkäaikaishoidon menojen ennustetaan kasvavan, vaikka ne ovat ennestäänkin EU:n keskiarvoa korkeammat (2,3 prosentista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä). Varainkäytön tehokkuutta tällä alalla on mahdollista lisätä vähentämällä pitkäaikaishoidon organisoinnin hajanaisuutta, joka johtuu toimivaltuuksien jakautumisesta eri hallintotasoille.

               (12)Tuloksellinen julkisen talouden koordinointi on olennaista Belgian kaltaisessa liittovaltiossa, missä suuri osa menoja koskevasta toimivallasta on siirretty valtiotasoa alemmille hallintotasoille. Liittovaltion, alueiden ja kieliyhteisöjen hallitukset tekivät vuonna 2013 yhteistyösopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa sisäistä koordinointia ja saattaa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehtyyn sopimukseen sisältyvä finanssipoliittinen sopimus osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tavoitteena on määritellä sekä koko valtiota että erikseen kutakin aluetta tai kieliyhteisöä koskevat yksittäiset monivuotiset julkisen talouden kehitysurat, joita finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto valvoo. Vuoteen 2020 mennessä saavutettavista yksittäisistä julkisen talouden tavoitteista on päästy sopimukseen, mikä on myönteinen askel. Muodollista sopimusta vuotuisista julkisen talouden tavoitteista kaikilla hallintotasoilla ei kuitenkaan edelleenkään ole saavutettu. Finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston riippumattomuutta koskevien riittävien takeiden luomisessa on edistytty.

               (13)Julkisen talouden vakauttamisessa on mahdollista painottaa enemmän menojen hillitsemistä. Julkisten menojen yhteenlaskettu prosenttiosuus suhteessa BKT:hen on euroalueen keskiarvoa suurempi. Vaikka julkisilla investoinneilla voitaisiin kiihdyttää kasvua pitkällä aikavälillä, niiden taso on eurooppalaisittain alhainen, etenkin suhteessa julkisen varainkäytön kokonaismäärään. Sen lisäksi, että julkinen pääomavaranto on alhainen, julkisen infrastruktuurin laatu on heikentynyt. Julkisten menojen uudelleenarviointi voi edistää menojen älykkäämpää jakautumista ja tukea kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista. Alueellisella tasolla ainoastaan Flanderissa on suunnitteilla ottaa käyttöön menojen uudelleenarviointiin perustuva lähestymistapa talousarviomenettelyssä. Lisäksi Belgiassa ei tällä hetkellä sovelleta mihinkään hallintotasoon varainkäyttöä koskevia sitovia kansallisia sääntöjä, lukuun ottamatta terveydenhuollon menoille asetettua enimmäismäärää. Tämä poikkeaa suuntauksesta, jossa tällaisia sääntöjä annetaan yhä lisääntyvässä määrin kautta EU:n, ja estää menojen hillitsemiseen perustuvaa julkisen talouden vakauttamista. Lisäksi Belgian talletusten vakuusjärjestelmään maksettavia osuuksia ei sijoiteta erilliseen vähäriskisten varojen salkkuun.

               (14)Velan ja varallisuuden jakautuminen Belgian kotitalouksissa tuo esiin joitakin haavoittuvia osa-alueita, vaikka yleisesti ottaen kotitalouksien varallisuustilanne onkin suotuisa. Asuntojen hinnat ovat jo pitkään nousseet nopeammin kuin kotitalouksien käytettävissä olevat tulot. Tämä on haurastuttanut kotitalouksien taloudellista tilannetta, kun niiden velka on kasvanut lähes mekaanisesti. Vaikka makrovakausriskin kasvamisen ehkäisemiseen tähtääviä toimenpiteitä on hyväksytty, kansallinen makrovakauteen liittyvä monimutkainen päätöksentekoprosessi saattaa aiheuttaa sen, ettei rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin saada puututtua. Asuntojen hinnat vaikuttavat tällä hetkellä olevan hieman yliarvostettuja.

               (15)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisen verosuunnittelun torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Aiempi nimelliskorkojen vähennysjärjestelmä, joka perustui osakekantaan, on korvattu portaittaisella järjestelmällä. Uusi järjestelmä, jolla on sama portaittainen rakenne kuin yhteisessä yhteisöveropohjassa ehdotetulla kasvu- ja investointivähennyksellä, rajoittuu oman pääoman lisäykseen, joka lasketaan viiden vuoden keskiarvon perusteella. Tällä muutoksella on tarkoitus edistää yhteisöverotuksen uudistuksen budjettineutraaliutta, estää järjestelmän mahdollista käyttöä aggressiiviseen verosuunnitteluun ja lieventää edelleen velanoton suosimisen ongelmaa. Aiemmin huolenaiheena oli eräiden veronkierron vastaisten täsmällisten sääntöjen puuttuminen, ja veronkierron torjuntakehyksen uudistus onkin nyt valmisteilla. Tämä on askel oikeaan suuntaan. Uudistusta seurataan tarkasti, jotta voidaan varmistaa, että uudet säännöt koskevat kaikkia olennaisia veronkierron muotoja. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

               (16)Viimeaikainen talouskasvu on luonut työpaikkoja. Työllisyys kasvoi vahvasti vuonna 2017, ja työttömyysaste on nyt lähellä kriisiä edeltävää tasoa. Belgia ei kuitenkaan ole saavuttamassa 20–64-vuotiaiden työllisyysasteen osalta (68,1 % vuonna 2017) Eurooppa 2020 -tavoitettaan (73,2 %). Muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työmarkkinoille osallistumista on saatu edistettyä vain vähän. Työmarkkinoiden ulkopuolelle jääminen ja työttömyys on yleisintä matalan osaamistason työntekijöiden, maahanmuuttajataustaisten ja iäkkäiden työntekijöiden keskuudessa. Tämä viittaa siihen, että sekä rakenteelliset että ryhmäkohtaiset tekijät estävät työmarkkinoille integroitumista. Erityisesti maahanmuuttajataustaiset henkilöt, jotka muodostavat suuren osan työikäisestä väestöstä, kärsivät edelleen epäsuotuisista työmarkkinatuloksista ja edustavat näin ollen merkittävää hyödyntämätöntä työmarkkinapotentiaalia. EU:n ulkopuolella syntyneiden työllisyysaste oli 49,1 prosenttia vuonna 2016, mikä on yli 20 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin Belgiassa syntyneiden kohdalla (ero oli vielä suurempi naisilla). On jonkin verran näyttöä siitä, etteivät aktivointitoimenpiteet ole yhtä tehokkaita kaikkien väestöryhmien kohdalla. Uusien tulokkaiden kotouttamiseksi ja syrjinnän torjumiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä. Eri politiikan alojen ja poliittisten tasojen välinen koordinointi on kuitenkin edelleen puutteellista pyrittäessä vastaamaan haasteeseen, jonka maahanmuuttajataustaisten henkilöiden integroiminen työmarkkinoille aiheuttaa. Työmarkkinatulokset vaihtelevat edelleen voimakkaasti alueiden välillä.

               (17)Työn verokiilaa on pyritty kaventamaan, mutta työnteon pidäkkeet pysyvät korkeina joidenkin ryhmien, kuten keskipalkkaa ansaitsevien yhden hengen talouksien ja kotitalouksien toisten tulonsaajien kohdalla. Aiemmista toimenpiteistä huolimatta keskipalkkaa saavien yhden hengen talouksien verokiila kuului vuonna 2016 EU:n korkeimpiin. Lisäksi matalapalkkaisten työntekijöiden (joiden palkka on 67 % yhden hengen talouden keskipalkasta) työttömyysloukku on EU:n suurimpia. Kotitalouksien toisiin tulonsaajiin, jotka ovat enimmäkseen naisia, kohdistuu edelleen suuria verotuksellisia pidäkkeitä.

               (18)Avointen työpaikkojen määrä on EU:n korkeimpia, mikä kertoo merkittävästä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta, joka liittyy muun muassa vähäiseen liikkuvuuteen ja Brysselin alueella riittämättömään kielitaitoon. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on vähäistä. Yksittäisten työntekijöiden ja työnantajien on tärkeää sitoutua suuremmassa määrin elinikäiseen oppimiseen, jotta ihmiset pystyvät käsittelemään työelämän siirtymiä.

               (19)Laadukkaaseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osallistumista koskevien tasavertaisten mahdollisuuksien suhteen on edistytty jonkin verran, sillä kieliyhteisöt ovat toteuttamassa asteittaisia koulu-uudistuksia. Kansainvälisessä vertailussa saavutetuista keskimäärin hyvistä tuloksista huolimatta pitkäaikainen koulutukseen liittyvä suuri epätasa-arvo jatkuu edelleen. Niinpä 15-vuotiaiden oppilaiden oppimistuloksissa on merkittävää vaihtelua, joka on yhteydessä sosioekonomiseen taustaan ja maahanmuuttaja-asemaan. Huolta aiheuttavat kieliyhteisöjen tulosten väliset erot sekä muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien aliedustus luonnontieteissä, lukemisessa ja matematiikassa parhaiten menestyvien oppilaiden joukossa. Koulujen välisillä suurilla tuloseroilla on yhteys koulutusmahdollisuuksien eriarvoisuuteen. Vaikka korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on suuri, havaittavissa on eriarvoisuutta, joka liittyy mahdollisuuksiin saada laadukasta koulutusta, osaamisvajeeseen ja alueellisiin eroihin. Luonnontieteiden, teknologian ja matematiikan alan korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on EU:n alhaisimpia, ja näillä aloilla vallitseva vajaus voi muodostua merkittäväksi kasvun ja innovoinnin esteeksi. Opettajapula aiheuttaa huolta, mutta opettajia koskevat uudistukset etenevät hitaasti. Opettajien jatkuvaa ammatillista kehittymistä on tarpeen mukauttaa. Sekä hollannin- että ranskankielinen yhteisö ovat käynnistäneet merkittäviä koulutusjärjestelmän uudistuksia. Ne on suunniteltu pantavaksi täytäntöön seuraavien kymmenen vuoden aikana ja sen jälkeen. Keskeisten toimenpiteiden voimaantuloa päätettiin kuitenkin lykätä vuoden 2017 lopussa. Uudistusten ja toimenpiteiden vaikutus riippuu hyvin paljon niiden tosiasiallisesta täytäntöönpanosta ja seurannasta.

               (20)Palveluja koskevan sääntelykehyksen rajoittavuuteen on puututtu ainoastaan vähäisin uudistuksin. Flanderin alue on kumonnut yritysten perustamista koskevan lainsäädännön tiettyjen käsityöläisammattien osalta. Joidenkin asiantuntijapalvelujen osalta sääntely jatkuu silti tiukkana. Tämän vuoksi kilpailu on näillä aloilla vaimeaa ja markkinoille tulee vain vähän uusia yrityksiä. Rakennusalan markkinoille pääsyyn sovelletaan horisontaalisia lupajärjestelmiä, ja rakennuslupamenettelyt ovat viime vuosina toteutetuista toimista huolimatta yhä monimutkaisia. Yrityskannan vaihtuvuusaste on Belgian rakennusalalla huomattavasti EU:n keskiarvoa matalampi, mikä saattaa tarkoittaa, että kilpailu alalla on liian vähäistä. Tämä vaikuttaa myös tärkeiden infrastruktuurihankkeiden toteuttamiseen. Lisäksi rautatie- ja maantieliikenteen palvelujen alalla on merkittäviä rajoituksia. Belgian talouden tuottavuuden hidas kasvu johtuu suurelta osin palvelualan tuottavuuden hitaasta kasvusta. Lainsäädännöllisillä rajoituksilla on kielteisiä heijastusvaikutuksia myös näiden palvelujen käyttäjiin, varsinkin valmistusteollisuuteen. Tuottavuuden kasvua voitaisiin vauhdittaa toteuttamalla perusteellisempia rakenneuudistuksia keskeisillä palvelualoilla, sillä tuottavuuden kasvu on olennaista tulevan kasvun sekä julkisen talouden kestävyyden varmistamisen kannalta.

               (21)Vähittäiskauppasektorin toimivuus on parantunut vain vähän. Vaikka äskettäin on toteutettu uudistuksia, lainsäädännölliset rajoitukset heikentävät yhä alan suorituskykyä ja jarruttavat investointeja. Monien tuoteryhmien hinnat ovat edelleen korkeammat kuin naapurimaissa. Lisätoimet ovat tarpeen, jotta liiketoimintaympäristöä saadaan muutettua kilpailua ja investointeja edistävämmäksi. Näin kuluttajat saisivat lisää valinnanvaraa ja hinnat laskisivat. Komissio ehdotti huhtikuussa parhaita käytäntöjä, joilla ohjataan jäsenvaltioiden uudistuksia vähittäiskauppasektorilla
                  9
               .

               (22)Yrittäjyys on Belgiassa edelleen laimeaa, vaikka viime vuosina on toteutettu joitakin uudistuksia ja hiljattain toimenpiteitä, joiden vaikutusta on vielä arvioitava. Liiketoiminnan dynaamisuus on vähäistä, koska yritysten perustamisaste on edelleen Euroopan alhaisimpia, paljon EU:n keskiarvon alapuolella. Lisäksi yritysten häviämisaste on matala. Yrityksiin kohdistuu edelleen myös raskas hallinnollinen rasitus, jolle luonteenomaisia ovat monimutkaiset menettelyt ja heikko sääntelyvarmuus.

               (23)Digitaalisten julkisten palvelujen suorituskyky on Belgiassa keskinkertainen. Vaikka se on digitaalisen talouden kehittäjänä yleisesti ottaen hyvissä asemissa, digitaaliset julkiset palvelut ovat vain keskivertotasoa. Erityisiä haasteita johdonmukaisten maanlaajuisten sähköisten viranomaispalvelujen kehittämiselle aiheuttaa Belgian liittovaltiorakenne. Erilaiset järjestelmät, jotka eivät välttämättä ole keskenään yhteentoimivia, heikentävät tehokkuutta. Oikeusjärjestelmään liittyy edelleen vakavia huolenaiheita, erityisesti viivästyneiden kanteiden, digitalisoinnin ja tuomioistuinten tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja yhdenmukaisuuden osalta. Tuomioistuinten tiettyjen palvelujen digitalisointia kaikissa tuomioistuimissa koskevien aloitteiden (kuten e-box tai e-deposit) toteutus on jäljessä aikataulusta. Niin kauan kuin tätä yhdenmukaista koodausjärjestelmää ei sovelleta kaikissa tuomioistuimissa, tuomioistuinmenettelyjen tehokkuutta koskevien tietojen luotettavuus ja vertailukelpoisuus pysyvät vähäisinä.

               (24)Belgian verojärjestelmä on viimeaikaisista uudistuksista huolimatta edelleen monimutkainen. Yhteisöveron uudistus alentaa lakisääteisiä veroasteita ja yksinkertaistaa järjestelmää. Voimaan jää kuitenkin edelleen monia poikkeuksia ja vääristäviä kannustimia, kuten verohelpotusten kokonaismäärän kasvava suuntaus osoittaa. Mahdollisuutta siirtää verotuksen painopistettä kasvua paremmin edistäviin veropohjiin voitaisiin käyttää laajemminkin. Ympäristöön liittyvistä veroista saatavat tulot ovat edelleen EU:n alhaisimpia. Verotusta olisi myös mahdollista kehittää huomattavasti ympäristöystävällisempään suuntaan esimerkiksi vähentämällä työsuhdeautojen suotuisaa verokohtelua, joka edistää ilman saastumista, liikenneruuhkia ja kasvihuonekaasupäästöjä.

               (25)Liikenteen ruuhkautumisen ratkaisemisessa on edistytty vain hiukan. Liikkuvuutta vaikeuttaa infrastruktuuriin kohdistuvien julkisten investointien riittämättömyys, vääristävät verokannustimet ja liikennepalvelujen kilpailun puute, mikä aiheuttaa pahoja ruuhkia ja heikentää tuottavuuden kasvua. Tieliikenteen ruuhkat pahenevat vuosi vuodelta, mikä karkottaa ulkomaisia investointeja ja aiheuttaa suuria sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristökustannuksia. Kiireellisimpiä haasteita on saada valmiiksi rautatie- ja maantieliikenteen infrastruktuuri sekä parantaa sitä etenkin Antwerpenin ja Brysselin sisällä ja niiden ympäristössä. Rautatie- ja maantieliikenteen palvelujen alalla on myös merkittäviä rajoituksia. Viranomaiset voivat kannustaa nykyisen infrastruktuurin tehokkaampaan käyttöön ja siirtymiseen pois yksilöliikenteestä kohti joukkoliikennettä ja vähäpäästöisempiä vaihtoehtoja.

               (26)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Belgialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (27)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä; jatkaa suunniteltuja eläkeuudistuksia ja hillitsee pitkäaikaishoidon menojen ennustettua kasvua; pyrkii panemaan vuoden 2013 yhteistyösopimuksen täysimääräisesti täytäntöön julkisen talouden toimien koordinoimiseksi kaikilla hallintotasoilla; parantaa julkisten menojen tehokkuutta ja koostumusta kaikilla hallintotasoilla, jotta voidaan luoda liikkumavaraa julkisille investoinneille, erityisesti suorittamalla menojen uudelleenarviointeja;

               2.poistaa työnteon pidäkkeitä ja lisää aktiivisten työvoimapolitiikkojen vaikuttavuutta, etenkin matalan osaamistason, maahanmuuttajataustaisten ja iäkkäiden työntekijöiden kohdalla; jatkaa koulutusuudistuksia muun muassa edistämällä yhdenvertaisuutta ja lisäämällä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuutta;

               3.vähentää sääntelyrasitusta ja hallinnollista rasitusta, jotta voidaan kannustaa yrittäjyyteen ja lisätä kilpailua palvelualalla, erityisesti vähittäiskaupan, rakentamisen ja asiantuntijapalvelujen alalla; vastaa kasvaviin liikkuvuuden haasteisiin, erityisesti investoimalla uuteen tai olemassa olevaan liikenneinfrastruktuuriin ja lujittamalla kannustimia käyttää joukkoliikennettä ja vähäpäästöistä liikennettä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 402 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Bulgarian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Bulgarian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Bulgariaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on epätasapainoja. Rahoitusalalla on haavoittuvuustekijöitä samalla kun yritykset ovat hyvin velkaantuneita ja niillä on järjestämättömiä lainoja. Lisäksi työmarkkinoiden sopeutuminen on puutteellista.

               (3)Bulgaria toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 19 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Bulgarian kansallinen uudistusohjelma sisältää sekä lyhyen että pitkän aikavälin sitoumuksia ja kattaa vuoden 2018 maaraportissa määritetyt haasteet. Siinä esitetään etenkin toimenpiteitä, joilla vahvistetaan pankkialan ja sen ulkopuolisen rahoitussektorin valvontaa, parannetaan maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ja puututaan vuoden 2016 stressitesteissä havaittuihin ongelmakohtiin. Ohjelmaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla tehostetaan veronkantoa ja torjutaan harmaata taloutta, kohdennetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa entistä paremmin, lisätään sosiaalista suojelua ja vastataan erilaisiin terveydenhuollon ja koulutusalan haasteisiin. Kansallisen uudistusohjelman tehokas täytäntöönpano tukisi kaiken kaikkiaan epätasapainojen korjaamista.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (5)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuonna 2017 maan julkinen talous oli 0,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 lähentymisohjelmassa Bulgarian hallitus tähtää siihen, että BKT:hen suhteutettuna talousarvio olisi tasapainossa vuonna 2018, 0,3 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, 0,5 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2020 ja 0,2 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2021. Suunnitelmien mukaan maa pysyy koko ohjelmakauden ajan selvästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan, joka oli 25,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, odotetaan supistuvan vähitellen vuoteen 2021 mennessä 19,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema, joka oli vuonna 2017 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, säilyy edelleen ylijäämäisenä, mutta sen odotetaan heikkenevän 0,6 prosenttiin vuonna 2018 ja pysyvän tällä tasolla vuonna 2019. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan siis pysyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella molempina vuosina. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Bulgarian vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Finanssipolitiikan tehostaminen on äärimmäisen tärkeää. Verotulot kasvavat ja verosäännöksiä noudatetaan entistä paremmin, mutta tämä johtuu pikemminkin talousnäkymien paranemisesta kuin verohallinnon ja veronkannon tehostumisesta. Julkisen varainkäytön tehokkuus on Bulgariassa hyvin alhainen. Siksi on tärkeää uudistaa julkista varainhoitoa, ja taloustilanne ja julkisen talouden olosuhteet ovat nyt uudistuksille erityisen suotuisat. Valtion omistamien yritysten taloudellinen suorituskyky on heikko alueen muihin maihin ja yksityiseen sektoriin verrattuna, ja se voi aiheuttaa julkiseen talouteen epävarmuutta ja riskejä, sillä näiden yritysten maksurästit ovat ehdollisia vastuusitoumuksia. Valtionyritysten omistajaohjausjärjestelmässä on ylipäätään edelleen haasteita, eikä se ole kansainvälisten normien mukainen. Tämän osa-alueen uudistukset ovat lisäksi erittäin tärkeitä liiketoimintaympäristön kannalta.

               (7)Tietyistä haavoittuvuustekijöistä huolimatta rahoitusalan vakaus parani edelleen. Yrityksillä on edelleen paljon järjestämättömiä lainoja, vaikkakin entistä vähemmän. Pääomapuskurit ovat keskimäärin riittäviä, mikä mahdollistaa taseiden puhdistamisen. Rahoitusalan valvontaa on parannettu huomattavasti, mutta joitakin tärkeitä toimenpiteitä ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön. Jotta taseet vahvistuisivat edelleen ja pankkien ja vakuutusyhtiöiden häiriönsietokyky paranisi, on ennen muuta vähennettävä lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä ja parannettava omaisuuserien arvonmääritystä.

               (8)Maksukyvyttömyyslainsäädännön tehottomuus hidastaa yksityisen sektorin velkaantuneisuuden vähenemistä ja järjestämättömien lainojen selvittämistä. Menettelyt kestävät pitkään, ja palautusaste on alhainen. Sääntelykehyksestä puuttuu vielä joitakin sen toimivuuden kannalta olennaisia osia, kuten säädökset, joilla säännellään velkavastuusta vapautumista ja annetaan yrittäjille mahdollisuus aloittaa yritystoiminta uudelleen kohtuullisen ajan kuluttua konkurssista. Koska tietojen keruu on puutteellista eikä käytettävissä ole asianmukaisia seurantavälineitä, ei vanhojen eikä uusien menettelyjen tehokkuutta voida arvioida. Tämä koskee myös liiketoiminnan uudelleenjärjestelyihin liittyviä menettelyjä.

               (9)Pimeää työtä tehdään edelleen paljon, mikä vaikuttaa huomattavasti verotuloihin, työolosuhteisiin ja eläkeläisten tulojen riittävyyteen. Bulgaria on hiljattain pyrkinyt korjaamaan tilannetta monilla toimenpiteillä. Esimerkiksi maataloudessa on otettu käyttöön yhden päivän työsopimukset, vero- ja työvoimaviranomaisten yhteistyötä on parannettu ja tiedotusta työntekijöille aiheutuvista kielteisistä seurauksista on lisätty. Toimenpiteiden teho riippuu siitä, miten ne pannaan täytäntöön. Siirtymistä viralliseen talouteen on nopeutettava, jotta päästään osallistavaan kasvuun ja kaikille voidaan taata oikeudenmukaiset työehdot.

               (10)Työmarkkinatilanne on parantunut, mutta haasteita riittää edelleen. Työllisyys on kohentunut finanssikriisiä edeltäneelle tasolle, ja työttömyys on EU:n keskiarvon alapuolella. Työmarkkinoiden myönteinen kehitys ei kuitenkaan hyödytä yhtä lailla koko työikäistä väestöä. Pitkäaikaistyöttömillä, työmarkkinoiden ulkopuolella olevilla nuorilla, romaneilla ja köyhien alueiden ja maaseudun asukkailla on edelleen suuria vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille. Väestö ikääntyy ja vähenee, ja kun työvoimaosuus on alle EU:n keskiarvon, on seurauksena työvoimapula ja osaamisvaje, mikä heikentää pitkän aikavälin talousnäkymiä. Siksi olisi syytä panostaa enemmän koulutukseen ja työvoiman osaamisen kehittämiseen. Työllistyvyyttä ja työmarkkinoille osallistumista voitaisiin edistää tiedotustoimilla, aktiivisella työvoimapolitiikalla ja sosiaalipalvelujen avulla.

               (11)Tuloerot, eriarvoisuus palvelujen (koulutus, terveydenhuolto ja asuminen) saatavuuden suhteen sekä köyhyys- ja syrjäytymisriski ovat Bulgariassa edelleen EU:n suurimpien joukossa. Vuonna 2016 noin 40 prosenttia maan väestöstä oli köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, ja samaan aikaan kotitalouksien rikkaimman 20 prosentin tulot olivat lähes kahdeksan kertaa niin suuret kuin köyhimmän 20 prosentin tulot. Sosiaaliturvaan osoitetaan vain vähän varoja. Tämä koskee myös yleistä vähimmäistulojärjestelmää, jonka tuen kattavuus ja määrä sekä vaikutukset köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämiseen ovat rajalliset. Objektiivista mekanismia etuuksien tason tarkistamista varten ei ole. Vaikka sosiaalietuuksien ja vähimmäiseläkkeiden riittävyys on viime aikoina parantunut, sosiaaliturvajärjestelmästä ei ole tarjolla riittävästi tukea kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, kuten romaneille, lapsille, vanhuksille, vammaisille ja maaseutualueiden asukkaille. Sosiaalipalvelujen tarjonta on edelleen vähäistä, eikä niitä ole kunnolla integroitu työvoimapalveluihin ja muihin palveluihin.

               (12)Vähimmäispalkan määrittämiseen ei käytetä selvää ja läpinäkyvää mekanismia, ja vähimmäispalkkaa saavien työntekijöiden osuus on yli kaksinkertaistunut kuuden viime vuoden aikana. Kun mekanismia ei ole, voi tasapainottelu toisaalta työllisyyden ja kilpailukyvyn tukemisen ja toisaalta ansiotulojen turvaamisen välillä olla vaikeaa. Se aiheuttaa myös epävarmuutta, joka voi vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaedellytysten ennustettavuuteen. Hallitus on tehnyt esityksen vähimmäispalkan määrittämismekanismista, joka ratkaisisi tämän ongelman, mutta työmarkkinaosapuolet eivät ole päässeet asiasta sopimukseen. Lisäksi hallituksen talousarvioennusteessa on vähimmäispalkan korotuksia aina vuoteen 2020. Vuonna 2018 Bulgaria ratifioi Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen vähimmäispalkoista. Se voisi olla hyvä objektiivisen mekanismin perusta.

               (13)Merkittävä haaste on edelleen terveydenhuoltopalvelujen heikko saatavuus, jonka syinä ovat julkisten määrärahojen vähäisyys, rajallisten resurssien epätasainen jakautuminen ja sairausvakuutusjärjestelmän heikko kattavuus. Julkisen rahoituksen vähäisyyttä on kompensoitava runsaalla yksityisellä rahoituksella, jota saadaan lähinnä palvelujen käyttäjiltä perittävistä maksuista. Sellaisten kansalaisten osuus, joilla ei ole sairausvakuutusta, on Bulgariassa suuri useimpiin muihin EU:n jäsenvaltioihin verrattuna. Lääkäreiden epätasainen alueellinen jakautuminen ja sairaanhoitajien vähäinen määrä ovat edelleen ongelmia. Bulgariasta pois muuttavien lääkärien määrä on kuitenkin viime aikoina vähentynyt. Ongelmakohtiin pitäisi puuttua esimerkiksi kansallisen terveysstrategian tai muiden vastaavien toimenpiteiden avulla.

               (14)Vaikka koulutusjärjestelmää on viime aikoina uudenaikaistettu monilla toimenpiteillä, koulutustulokset ovat huonoja ja niihin vaikuttaa suuresti oppilaan sosioekonominen asema. Heikossa asemassa olevien perheiden lapsilla – etenkin romanilapsilla – on muita huonommat mahdollisuuden saada koulutusta. Koulunkäynnin varhain lopettaneiden osuus on suuri, mikä vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa kielteisesti työllistyvyyteen ja työmarkkinatuloksiin. Laadukkaan inklusiivisen yleisopetuksen järjestämiseen liittyy edelleen haasteita, joista yksi on eri etnisille ryhmille yhteisten päiväkotien, koulujen ja koululuokkien tarjoaminen. Opetussuunnitelmaa uudistamalla pyritään parantamaan koulutustuloksia ja kansalaisten digitaalisia taitoja. Digitaalisen osaamisen taso on silti edelleen EU:n alhaisimpia, ja se vaihtelee eri sosioekonomisten ryhmien välillä. Viimeaikaisista toimista huolimatta ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssi on edelleen riittämätön. Korkeakoulutuksen uudistus on meneillään, mutta osaamisvajeen poistaminen ei ole helppoa, kun tutkinnon suorittaneita on joillakin aloilla liikaa ja joillakin liian vähän. Aikuiskoulutukseen osallistutaan hyvin vähän, vaikka täydennyskoulutukseen on tarvetta. Opettajakunta on huomattavan iäkästä, ja toimet uhkaavan opettajapulan ehkäisemiseksi on aloitettu. Viimeaikaisista uudistuksista huolimatta opettajankoulutusohjelmia on edelleen parannettava.

               (15)Monia kansalliseen julkisen hankintojen strategiaan kuuluvia toimenpiteitä on otettu virallisesti käyttöön. Kansallisten viranomaisten olisi kuitenkin valvottava tehokkaammin, että ne myös pannaan täytäntöön. Yritysten ja kansalaisjärjestöjen mukaan julkisten hankintojen alalla on jo alkanut näkyä muutosta parempaan suuntaan. Ongelmina ovat silti edelleen läpinäkyvyyden puute ja korruptio. Hankintoja tehdään yhä useammin ilman tarjouskilpailua ja usein yhden ainoan tarjouksen perusteella, mikä voi heikentää huomattavasti järjestelmän läpinäkyvyyttä ja toimivuutta. Julkisista hankinnoista vastaavan viraston uusien valvontatoimien ensimmäinen riippumaton arviointi on meneillään.  Säännöllinen palaute olisi tarpeen, jotta viraston valvontatoimia voitaisiin optimoida edelleen. Hallinnollisiin valmiuksiin muun muassa kuntatasolla liittyy edelleen ongelmia, jotka voidaan ratkaista vain lisäämällä ammattimaisuutta ja standardointia ja harkitsemalla vakavasti yhteishankintayksikköjen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä.  Terveydenhuoltoalan hankintajärjestelmien toimivuutta ja taloudellisuutta voitaisiin myös parantaa hankintoja yhdistämällä. Merkittävien julkisten hankkeiden viivästyminen on edelleen ongelma, johon ei ole löydetty ratkaisua ja johon on edelleen paneuduttava.

               (16)Tutkimus-, kehitys- ja innovointijärjestelmän rakenteelliset puutteet ja suuri hajanaisuus rajoittavat sen vaikutusta tuottavuuteen ja kasvuun. Teollisuudessa ovat edelleen vallitsevassa asemassa matalan teknologian alat, ja innovointi on hyvin vähäistä. Julkisyhteisöt ja yritykset osoittavat erityisen vähän varoja tutkimus- ja kehitystoimintaan. Uudistusten hitaus haittaa siirtymistä innovointia edistävään järjestelmään. Vaikka korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia on paljon, vain muutamat niistä tuottavat korkealaatuisia tieteellisiä tutkimuksia. Tutkimustulosten kaupallistaminen on edelleen erittäin heikkoa. Tutkimusrahoitusjärjestelmässä ei käytetä tarjouskilpailuja, kansainvälisiä arviointeja eikä tutkimuslaitosten tulosperusteista rahoitusta. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö tutkimus- ja kehitystoiminnassa on vähäistä. Sofia Tech Park -kärkihankkeessa on vielä monia haasteita, kuten tehoton hallinto, epävakaa johtaminen, tutkimusinfrastruktuurin riittämätön hyödyntäminen ja valtion pitkäaikaisrahoituksen puute. Uudistamalla rakenteita, lisäämällä ohjausjärjestelmän toimivuutta ja takaamalla vakaat julkiset tutkimus- ja innovointiresurssit voidaan maksimoida vaikutukset tuottavuuteen ja kasvuun ja tukea siirtymistä suurempaa lisäarvoa tuottavaan taloudelliseen toimintaan älykkään erikoistumisen strategian mukaisesti.

               (17)Liiketoimintaympäristöä on parannettava edelleen. Vaikka useita uudistuksia on hyväksytty, niiden toteuttaminen käytännössä on edennyt hitaasti. Yrityksille aiheuttavat edelleen huolta korruptio, institutionaaliset puutteet ja riittämätön työvoiman tarjonta. Julkishallinnon uudistaminen ja sähköisen viranomaisasioinnin toteuttaminen edistyvät hitaasti. Julkisen sektorin hallintoa hyödyttäisivät suurempi läpinäkyvyys, selvemmät säännöt ja pitkän aikavälin perspektiivi. Lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia voidaan vielä kehittää – tarvittaessa viranomaisten avulla. Infrastruktuurin puutteiden johdosta liikennealan toimivuus ja suorituskyky ovat alhaiset. Rautateiden henkilöliikenteen markkinat ovat kärsineet todellisen kilpailun puutteesta. Ilmansaasteiden vähentämiseksi ei ole ryhdytty kohdennettuihin ja tehokkaisiin toimiin.

               (18)Vuonna 2017 Bulgaria pyrki edelleen uudistamaan oikeuslaitostaan ja korjaamaan puutteita korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Uudet ylimmän tuomarineuvoston vaalit vahvistivat vuosien 2015 ja 2016 perustuslaki- ja lainsäädäntöuudistusten myönteisiä vaikutuksia. Rikoslakiin on tehty uudistuksia, joilla parannetaan syytemenettelyä korkean tason korruptiotapausten yhteydessä, ja muitakin uudistuksia harkitaan parhaillaan. Vuonna 2018 perustettiin lailla uusi korruptiontorjuntaviranomainen, jonka avulla vahvistetaan korkean tason korruption ehkäisyä ja torjuntaa. Komissio valvoo yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa edelleen oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa Bulgariassa. Tämän vuoksi näitä osa-alueita ei käsitellä Bulgarian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä, jotta maan liiketoimintaympäristö voi kehittyä myönteiseen suuntaan.

               (19)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo Bulgarian noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (21)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3,

               SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.parantaa veronkantoa ja tehostaa julkista varainkäyttöä muun muassa parantamalla epävirallisen talouden supistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoa; parantaa valtion omistamien yritysten omistajaohjausjärjestelmää hyvien kansainvälisten käytänteiden mukaiseksi;

               2.toteuttaa rahoitusalan arviointien edellyttämät jatkotoimet ja valvontaan liittyvät toimintasuunnitelmat, jotta alan valvonta vahvistuu ja vakaus lisääntyy; varmistaa omaisuuserien asianmukaisen arvonmäärityksen, pankkien vakuudet mukaan lukien, parantamalla arviointi- ja tarkastusmenettelyjä; saattaa päätökseen maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistuksen ja edistää toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita;

               3.parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työllistettävyyttä kehittämällä työvoiman ammattitaitoa ja vahvistamalla aktivointitoimia; lisää laadukkaan inklusiivisen yleisopetuksen tarjontaa etenkin romaneille ja muille heikommassa asemassa oleville ryhmille; parantaa kansallisen terveysstrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman mukaisesti terveyspalvelujen saatavuutta muun muassa vähentämällä käyttäjiltä perittäviä maksuja ja puuttumalla terveydenhuollon työntekijäpulaan; ottaa käyttöön säännöllisesti sovellettavan ja läpinäkyvän mekanismin vähimmäispalkan määrittämistä varten ja parantaa vähimmäistulojärjestelmän kattavuutta ja riittävyyttä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.