               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kroatian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kroatian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Kroatian vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Kroatiaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  7
               . Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Kasvu on vaimeaa, yritysten rakennemuutokset viivästyneet ja työllisyystilanne hyvin huono, ja tässä tilanteessa heikkoon kilpailukykyyn, huomattavaan ulkomaanvelkaan ja jatkuvasti lisääntyvään julkiseen velkaan sekä julkisen sektorin hallinnon heikkouteen liittyvät riskit ovat lisääntyneet merkittävästi.

               (7)Maaraportin julkaisemisen jälkeen Kroatian viranomaiset aloittivat maaliskuussa 2015 komission yksiköiden kanssa vuoropuhelun tarpeellisimmista uudistuksista makrotalouden liiallisen epätasapainon korjaamiseksi. Viranomaiset suhtautuivat vuoropuheluun rakentavasti ja ilmoittivat toteuttavansa asiaankuuluvia toimenpiteitä, mukaan lukien veronluonteisten maksujen vähentäminen vuosina 2016 ja 2017, valtion virastojärjestelmän ja keskushallinnon alueellisten yksiköiden järkeistäminen, paikallisten itsehallintoyksiköiden vapaaehtoisten sulautumisten kannustaminen, lainsäädäntöön liittyvien epävarmuustekijöiden vähentäminen ja valtiontalouden tarkastusviraston vahvistaminen. Uudistussuunnitelmia monilla muilla osa-alueilla, kuten yrityksille aiheutuvien hallinnollisten rasitteiden vähentäminen ja valtion omistamien yritysten ohjaus- ja hallintajärjestelmän parantaminen, kuvailtiin yksityiskohtaisemmin. Kunnianhimoisuuden aste ei kuitenkaan vastaa odotuksia kaikilla osa-alueilla. Tämä koskee erityisesti varhaiseläkkeelle siirtymistä koskevien sääntöjen tiukentamista ja menojen arvioinnin perusteella tehtyjen päätelmien täytäntöönpanoa. Joitakin lisätoimenpiteitä kuitenkin esitettiin, joilla tilannetta kompensoidaan osittain.

               (8)Kroatiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Vuoden 2015 lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo korjata liiallisen alijäämän vuoteen 2017 mennessä, mikä ei vastaa neuvoston suosittamaa vuoden 2016 määräaikaa. Hallituksen suunnitelmien mukaan julkisen sektorin alijäämä supistetaan suhteessa BKT:hen 5,0 prosenttiin vuonna 2015, 3,9 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 2,7 prosenttiin vuonna 2017. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan vuonna 2017, jolloin sen ennustetaan olevan 92,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vakiintuvan sen jälkeen 92,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa jonkin verran suotuisalta – vaikka kasvu on samalla tasolla, ohjelman lähtökohtana olevat vakauttamistoimet ovat komission ennustetta laajempia. Toimenpiteet, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2015 eteenpäin, on täsmennetty vain osittain. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan liiallista alijäämää ei odoteta saatavan korjattua oikea-aikaisesti ja kestävästi vuoteen 2016 mennessä. Toteutettujen päätösperäisten toimenpiteiden perusteella julkisen talouden toimet vastasivat vuonna 2014 neuvoston suositusta. Sama pitää paikkansa tarkasteltaessa vuosien 2014 ja 2015 toimia kumulatiivisesti, vaikka vuoden 2015 toimien ennustetaan alittavan suositustason. Rakenteellisen rahoitusaseman (tarkistettu) muutos kaudella 2014–2015 jää kuitenkin alle suositetun arvon. Vuonna 2016 julkisen talouden toimet jäävät neuvoston suosituksia vähäisemmiksi. Tämän vuoksi tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Kroatia ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.

               (9)Kroatia toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)Kroatia arvioi parhaillaan menojaan, jotta voidaan tehostaa erityisesti palkka-, sosiaaliturva- ja avustusmenoja ja saavuttaa kasvua edistävien menojen ja investointien priorisoinnin edellyttämä riittävä julkisen talouden liikkumavara. Kroatian tulot juoksevista kiinteistöveroista suhteessa BKT:hen ovat EU:n alhaisimpia. Viime vuoden aikana on tehty aloitteita verosäännösten noudattamisen parantamiseksi, myös toimenpiteitä alv-petoksiin puuttumiseksi, ja näiden toimien toteuttaminen on nyt tarpeen. Kroatian julkisen talouden kehystä on kehitetty viimeaikaisilla uudistuksilla, mutta jäljellä on vielä merkittäviä haasteita. Menojen tehokkaaseen valvontaan ja budjettirajoitteiden johdonmukaiseen soveltamiseen liittyvät puutteet vaikuttavat kielteisesti finanssipolitiikkaan ja tarkastushavaintoihin. Nopeasti kasvava julkinen velka edellyttää selvästi aktiivisempaa lähestymistapaa velanhoidossa.

               (11)Eläkejärjestelmä kärsii varhaiseläkkeelle siirtyvien henkilöiden suuresta määrästä, tiettyjen ammattien kohtuuttoman suotuisista varhaiseläkejärjestelmistä ja lukuisista erityiseläkejärjestelmistä. Varhaiseläkkeelle siirtymistä helpottaa se, että se alentaa eläkettä suhteellisen vähän tai tiettyjen työntekijöiden tapauksessa ei lainkaan. Alimman varhaiseläkeiän ja lakisääteisen eläkeiän välinen ero on myös erittäin suuri verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on alle kolme vuotta. Lisäksi järjestelmä on erittäin sirpaloitunut, mikä rajoittaa tavallisiin eläkkeisiin käytettävissä olevia varoja. Tämän seurauksena eläkejärjestelmän hyötysuhde on alhaisempi kuin useimmissa jäsenvaltioissa, vaikka menot ovatkin vastaavalla tasolla. Terveydenhuoltoalan toistuvat maksurästit aiheuttavat edelleen rahoitusriskejä. Sairaaloiden rahoituksen järkeistämiseksi on käynnistetty toimenpiteitä, mutta niihin liittyy täytäntöönpanoriskejä. Määrärahojen korottaminen 10 prosentilla kattaa rahoitustarpeet vain osittain. Lisää tehokkuussäästöjä on tehtävä, jotta voidaan varmistaa maksurästien poistaminen kokonaan vuoteen 2017 mennessä.

               (12)Palkkojen rajattu sopeuttaminen kriisin jälkeen on pahentanut kielteistä vaikutusta työllisyyteen. Vuonna 2014 valmistunut palkkojen määräytymisen ja palkanasetantakäytäntöjen kattava analyysi osoitti, että järjestelmässä ei ollut joustoa makrotaloudellisen ympäristön muutoksiin sopeutumiseksi. Erityisiä puutteita liittyy yksityisen ja julkisen sektorin, myös valtionyritysten, välisiin suuriin eroihin, työehtosopimusten soveltamiseen myös muihin kuin allekirjoittajaosapuoliin ja vanhentuneiden sopimusten irtisanomista koskeviin ongelmiin. Analyysin perusteella on nyt toteutettava konkreettisia politiikkatoimia. On myös tärkeää seurata vuosien 2013–2014 työmarkkinauudistuksen vaikutuksia.

               (13)Työvoimaan vaikuttaa kielteisesti nopeasti ikääntyvä väestö ja erityisesti nuorten ja yli 50-vuotiaiden alhainen työssäkäyntiaste. Vaikka aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja niihin kohdennettuja varoja on lisätty, toimenpiteillä ei ole saavutettu riittävällä tavalla pitkäaikaistyöttömiä, ikääntyneitä työntekijöitä sekä koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevia nuoria. Korkeakoulutettujen määrä on EU:n alhaisimpia. Ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ja yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestelmän puutteet vähentävät osallistumista korkea-asteen koulutukseen. Epävirallisen talouden laajuus on edelleen jatkuva haaste ja johtaa pimeän työteon korkeaan osuuteen. Toimenpiteet, jotka komissio esitteli pimeän työnteon torjumiseksi vuoden 2014 lopussa, on nyt toteutettava. Tällä hetkellä käytössä on yli 80 erilaista sosiaalietuutta ja -ohjelmaa. Etuuksien yhdistäminen on aloitettu, mutta vuonna 2015 tarvitaan lisää uudistuksia, jotta etuuksien kattavuutta ja riittävyyttä voidaan parantaa.

               (14)Toimivallan jakautuminen kansallisen ja paikallistason välillä on monimutkaista ja sirpaloitunutta, mikä vaarantaa julkisten varojen hoidon ja tehokkaan käytön. Nykyinen poliittisten tehtävien jakautuminen ja hallinnon puutteet paikallisviranomaisissa vaikuttavat suoraan useisiin aloihin, kuten veronkantoon, sosiaalietuuksien myöntämiseen, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnointiin, julkisiin hankintoihin ja julkisten palvelujen tarjoamiseen. Viranomaiset suunnittelevat ottavansa lyhyen aikavälin toimenpiteenä käyttöön järjestelyn, jolla edistetään itsehallintoyksiköiden vapaaehtoista sulautumista tai niiden välistä koordinointia. Keskushallinnon tasolla on alettu uudistaa ja rationalisoida valtion virastojärjestelmää vuonna 2014 valmistuneen analyysin perusteella.

               (15)Kroatian liiketoimintaympäristö kärsii merkittävistä institutionaalisista puutteista, joihin kuuluvat sääntelystä johtuva epävakaus, heikko lainsäädännön laadunvalvonta, säännösten noudattamisesta aiheutuvat korkeat kustannukset, syrjivät käytännöt ja palveluntarjoajiin sovellettavat liialliset esteet, raskaat hallintorasitteet, lukuisat veronluonteiset maksut, hallintoelinten toiminnan vähäinen läpinäkyvyys ja ennakoitavuus erityisesti paikallistasolla, epätasaisesti kehittyneet sähköiset viestintäkanavat ja pitkät oikeudenkäynnit erityisesti kauppatuomioistuimissa, joissa tapausten hallinnointia on tarpeen parantaa. Uutta korruptiontorjuntastrategiaa ei ole kohdennettu tarpeeksi, eikä se ole riittävän yksityiskohtainen. Tähän olisi puututtava toimintasuunnitelmassa strategian täytäntöönpanemiseksi.

               (16)Julkisten yritysten valvonta on epätäydellistä sekä paikallistasolla perustettujen yritysten että suurten julkisten yritysten tytäryritysten osalta. Viranomaisten suunnitelmissa on supistaa ”strategisten” yritysten määrää ja vauhdittaa yksityistämistä. Lisätoimia tarvitaan ohjaus- ja hallintojärjestelmien laadun parantamisessa, myös valtion omistamien erityyppisten yritysten valvonnan tehostamisessa ja yhdenmukaistamisessa. Yritysten hallitusten jäsenten nimeäminen ei tapahdu avoimesti ja pätevyysvaatimukset ovat suhteellisen vähäisiä, mikä ehkäisee julkisen omaisuuden vakaan hoidon.

               (17)Tehokkaan ja läpinäkyvän varhaisvaiheen pelastamis- ja maksukyvyttömyyslainsäädännön käyttöön ottaminen on keskeinen edellytys sille, että voidaan keventää Kroatian yritysten huomattavia velkaantumisen vähentämispaineita ja edistää varhaisessa vaiheessa toteutettavien yritysten uudelleenjärjestelyjen ja ”uuden mahdollisuuden antamisen” toimintakulttuuria. Arvio maksukyvyttömyyttä edeltävää tilannetta koskevasta lainsäädännöstä osoittaa, että nykyisen lainsäädäntökehyksen ennakkovaikutusten teho on EU:n alhaisimpia. Maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistus on käynnistetty, ja parlamentin hyväksynnän on tarkoitus ajoittua vuoden 2015 alkupuoliskolle. Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankilla voisi olla keskeinen rooli Kroatian elpymisessä. Se on suoraan alttiina luottoriskille, mikä saattaa vaikuttaa julkiseen talouteen. On tärkeää, että se saatetaan vakavaraisuusvalvonnan ja vahvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän piiriin. On myös tarvetta parantaa sen johdon vastuuvelvollisuusjärjestelyjen rakennetta ja läpinäkyvyyttä. Syntyneen valuuttariskin ja siitä johtuvan luottoriskin vuoksi tarvitaan pitkän aikavälin ratkaisu, joka on suhteutettu ja tasapuolinen, jolla on vakaa oikeudellinen perusta ja jossa keskitytään auttamaan kaikkein suurimmissa vaikeuksissa olevia lainanottajia.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kroatian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kroatialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (19)Neuvosto on tutkinut Kroatian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6,

               SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.varmistaa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet vuonna 2015 ja vahvistamalla julkisen talouden strategiaa vuodeksi 2016; julkaisee ja toteuttaa menojen arvioinnin päätelmät; parantaa menojen valvontaa keskus- ja paikallistasolla erityisesti ottamalla käyttöön seuraamusmekanismin, jota sovelletaan talousarviorajat ylittäviin yhteisöihin; hyväksyy finanssipoliittista vastuuta koskevan lain ja vahvistaa valtiontalouden tarkastusviraston valmiuksia ja roolia; ottaa käyttöön juoksevan kiinteistöveron ja parantaa alv-säännösten noudattamista; tehostaa julkisen velan hoitoa, erityisesti julkaisemalla vuosittain velanhoitostrategian ja varmistamalla riittävät resurssit;

               2.asettaa pidäkkeitä varhaiseläkkeelle siirtymiselle korottamalla sen aiheuttamia vähennyksiä eläkkeisiin; parantaa eläkemenojen riittävyyttä ja tehokkuutta tiukentamalla raskaiden ja vaarallisten ammattien määritelmää; puuttuu terveydenhuollon rahoitusriskeihin;

               3.puuttuu palkanasetantakehyksen puutteisiin työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisia käytäntöjä noudattaen, jotta edistetään palkkojen mukauttamista tuottavuuteen ja makrotaloudellisiin olosuhteisiin; lisää työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville henkilöille suunnattuja kannustimia ryhtyä palkkatyöhön; toteuttaa vuoden 2014 tarkastelun perusteella sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksen ja yhdenmukaistaa edelleen sosiaalietuuksia parantamalla niiden kohdentamista ja poistamalla päällekkäisyyksiä;

               4.vähentää keskus- ja paikallishallinnon sirpaleisuutta ja päällekkäisyyttä ottamalla käyttöön uuden toiminnallisen toimivallanjakomallin ja järkeistämällä valtion virastojärjestelmää; lisää läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta julkisten yritysten alalla, erityisesti johdon nimitysten ja pätevyysvaatimuksien osalta; edistää julkisten yritysten vähemmistöosuuksiin oikeuttavien osakkeiden pörssilistausta ja yksityistämistä;

               5.vähentää merkittävästi veronluonteisia maksuja ja poistaa palveluntarjoajiin sovellettavat liialliset esteet; määrittää ja toteuttaa toimia, joilla parannetaan oikeusjärjestelmän ja erityisesti kauppatuomioistuinten toiminnan tehokkuutta ja laatua;

               6.vahvistaa yrityksiin sovellettavia, maksukyvyttömyyttä edeltävää tilannetta ja maksukyvyttömyyttä koskevia sääntöjä, jotta helpotetaan velkojen uudelleenjärjestelyä, ja ottaa käyttöön yksityishenkilöjen maksukyvyttömyysmenettelyn; lisää rahoitusalan valmiuksia tukea elpymistä, kun otetaan huomioon haasteet, joita liittyy suuriin järjestämättömiin yrityslainoihin ja ulkomaan valuutan määräisiin asuntolainoihin sekä eräiden instituutioiden heikkoihin hallintokäytäntöihin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Latvian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Latvian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta 2017
                  6
               .

               (2)Koska Latvia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Latvian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Latviaa koskeva vuoden 2017
                  7
                maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Latvia toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 20 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  8
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  9
               .

               (6)Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman heikentämistä vuoden 2016 tasapainoisesta tilanteesta 0,8 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 1,6 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2018 merkittävän verouudistuksen johdosta. Tämän jälkeen alijäämän on määrä kohentua 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Vakausohjelmassa arvioidaan, että rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,2 prosentista suhteessa BKT:hen –1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2018 ja on –0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tämä kehitys on julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen (1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) ja niiden sallittujen poikkeamien mukainen, jotka perustuvat eläkeuudistukseen ja terveydenhuoltosektorin osalta rakenneuudistuslausekkeeseen. Uudelleenlasketun
                  10
                rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan kasvavan –1,9 prosentista suhteessa BKT:hen –2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2017–2018 ja supistuvan –0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan pysyttelevän noin 40 prosentissa suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyvät ennusteet BKT:n kasvusta ovat suurelta osin komission vuodeksi 2017 esittämän ennusteen mukaisia, mutta ne näyttävät huomattavan suotuisilta vuoden 2018 osalta.

               (7)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Latvia varmistaa, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2017 rajoittuu poikkeamiin, jotka liittyvät eläkejärjestelmän uudistukseen ja terveydenhuoltosektorin huomattavaan rakenneuudistukseen. Nämä poikkeamat huomioon ottaen rakenteellisen rahoitusaseman annettaisiin heikentyä enintään 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Latvian ennakoidaan noudattavan tätä vaatimusta vuonna 2017. Latvian olisi saavutettava keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2018, kun otetaan huomioon poikkeamat, jotka liittyvät vuoden 2016 osalta eläkejärjestelmän uudistuksen täytäntöönpanoon ja vuoden 2017 osalta rakenneuudistukseen, sillä tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa vuonna 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  11
                6,0 prosentin enimmäisnimelliskasvua, jonka perusteella rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Latvia poikkeaa vaatimuksesta merkittävästi. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuonna 2018 on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa.

               (8)Tuloerot ovat Latviassa suuria. Vuonna 2015 tuloerosuhde oli 6,5, kun rikkaimpia 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpiin 20 prosenttiin kotitalouksista. Luku on EU:n suurimpia, vaikkakin se supistui hieman vuonna 2016. Tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on yksi EU:n pienimpiä. Latvian verojärjestelmä on vähemmän progressiivinen kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa, mikä osaltaan vaikuttaa suuriin tuloeroihin ja työssäkäyvien köyhyyteen. Pienipalkkaisten työntekijöiden verokiila on edelleen EU:n suurimpia, eikä kasvun kannalta vähemmän haitallisten verojen tulopotentiaalia hyödynnetä tarpeeksi. Verotulojen vähäisyys suhteessa BKT:hen rajoittaa julkisten palvelujen kestävään tarjoamiseen käytettävissä olevia resursseja. Vaikka veronkierron torjumisessa on jonkin verran edistytty, verosäännösten noudattaminen on edelleen huomattava haaste. Vakausohjelmassa ilmoitettiin suunnitellusta verouudistuksesta. Keskeisiä toimenpiteitä ovat henkilökohtaisen tuloveron yleisen verokannan alentaminen 23 prosentista 20 prosenttiin, tulojen perusteella eriytetyn perusvähennyksen korotus, uudelleensijoitettuihin voittoihin sovellettavan 0 prosentin yhtiöveron käyttöönotto ja pääomaverokantojen yhdenmukaistaminen 20 prosenttiin. Uudistuksella vastataan maakohtaiseen suositukseen siltä osin, että matalapalkkaisten verokiilaa kavennetaan. Verouudistus on kuitenkin rajallinen siltä osin kuin on kyse verotuksen painopisteen siirtämisestä lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ja verotulojen BKT-osuuden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamisesta.

               (9)Sosiaalisten perusturvaverkkojen heikkoudet vaikuttavat osaltaan korkeaan köyhyysasteeseen ja eriarvoisuuteen, myös vammaisten ja vanhusten keskuudessa. Vammaisten köyhyysaste on Euroopan korkeimpia. Koska sekä sosiaalietuudet – joiden osalta tilanne ei ole parantunut vuoden 2009 jälkeen – että eläkkeet ovat riittämättömiä, ne eivät tarjoa tosiasiallista suojaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan. Vähimmäistoimeentuloa koskevasta uudistuksesta ilmoitettiin vuonna 2014, mutta sitä ei ole pantu täytäntöön. Tällä on kielteisiä vaikutuksia köyhimpiin kotitalouksiin. Vähimmäistoimeentulotukea koskevia keskipitkän aikavälin suunnitelmia on kuitenkin valmisteilla.

               (10)Työvoiman supistumisen vuoksi työllisyyden kasvu on ollut vähäistä ja työttömyys vähentynyt vain hitaasti. Työllistymisnäkymät ovat paremmat taloudellisen toiminnan keskuksissa ja korkean osaamistason työntekijöillä, kun taas työttömyys on yleisempää matalan osaamistason työntekijöiden ja maaseudulla asuvien keskuudessa. Työvoiman taitojen parantaminen auttaa osaltaan ratkaisemaan näitä ongelmia. Vaikka ammattikoulutuksen houkuttelevuus on lisääntynyt, opetussuunnitelmien uudistus, jossa koulutusta mukautetaan nykyajan osaamisvaatimuksiin, on edistynyt vain vähän. Työpaikalla tapahtuvaa oppimista koskeva sääntelykehys on otettu käyttöön, ja työmarkkinaosapuolten ja yritysten aktiivinen osallistuminen sen täytäntöönpanoon on perusteltua. Lisäksi työttömien osallistuminen aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteisiin on vähäisempää kuin useimmissa muissa EU:n jäsenvaltioissa, mutta tilanteen parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, ja niitä on syytä jatkaa. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on edelleen vähäistä.

               (11)Vaikka Latvian viranomaiset ovat onnistuneesti käynnistäneet terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia, palvelujen käyttäjiltä perittävät suuret maksut, pitkät odotusajat, julkisen rahoituksen vähäisyys ja palvelujen tehoton kohdentaminen rajoittavat terveyspalvelujen saatavuutta. Julkisten menojen perustuminen kiintiöihin viivästyttää hoitoa, ja potilaiden on joko odotettava pitkään tai maksettava palvelusta itse, minkä vuoksi osa väestöstä ei saa terveydenhuoltotarpeitaan tyydytettyä. Laadunvarmistusjärjestelmän uudistaminen on aloitettu ja sitä olisi jatkettava tulosten parantamiseksi potilas- ja väestötasolla. Terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden lisäämisessä on edistytty jonkin verran, mutta sairaalasektoria on järkeistettävä edelleen, avohoidon ja perusterveydenhuollon saatavuutta lisättävä ja määrärahojen kohdentaminen olisi kytkettävä tiiviimmin palvelujen laatuun ja kustannuksiin.

               (12)Latvian viranomaisilla on tapana turvautua säännöllisesti julkisiin hankintamenettelyihin terveydenhuoltoalan hankinnoissa, mutta tehokkuushyötyjä voitaisiin lisätä käyttämällä säännöllisesti sähköisiä hankintamenettelyjä ja yhteishankintoja, mikä parantaisi julkisten menojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta.

               (13)Sääntelyn laadun heikkouksilla ja julkishallinnon vähäisellä tehokkuudella ja tuloksellisuudella on kielteinen vaikutus liiketoimintaympäristöön. Hallitus esitteli vuonna 2016 kevyempään ja ammattimaisempaan julkiseen sektoriin tähtäävän kunnianhimoisen uudistusohjelman, jonka tavoitteena on parantaa julkisen sektorin tehokkuutta vähentämällä henkilöstöä ja keskittämällä tukitoimintoja, lujittamalla tuloksiin perustuvaa maksatusta ja lisäämällä läpinäkyvyyttä. Suunnitelma rajoittuu keskushallintoon, mutta merkittäviä tehokkuushyötyjä voidaan saavuttaa myös kuntatasolla.

               (14)Korruptio vaikeuttaa edelleen Latvian liiketoimintaympäristöä, ja järjestelmä, jonka tarkoituksena on torjua eturistiriitoja, on yhä jäykkä ja kaavamainen, eikä tarkastuksia tehdä riittävästi. Vaikka maksukyvyttömyysjärjestelmän uudistus on jo suureksi osaksi toteutettu, sen (tuloksellista/tosiasiallista) täytäntöönpanoa on seurattava tarkasti, jotta voidaan puuttua uudelleenjärjestelytapausten vähäisyyteen ja heikkoon varojen palautusosuuteen.

               (15)Korkea-asteen koulutusta ja julkista tutkimusta on uudistettu kolmen viime vuoden aikana laajasti tutkimuslaitosten kehittämiseksi ja niiden tuotoksenlaadun ja merkityksellisyyden parantamiseksi. Latvian julkisen tutkimusrahoituksen hallinnointi ja organisaatiorakenne ovat kuitenkin edelleen tehottomia, ja useat laitokset hoitavat rahoitustoimintoja hajautetusti. Julkisen tutkimuksen tehoton rahoitus on osasyy erittäin heikkoon tieteen tasoon, osaavan henkilöstön puutteeseen sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ja julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön vähäisyyteen. Latvialaisten yritysten T&K-intensiteetti on edelleen EU:n alhaisimpia.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018, kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän uudistuksen ja rakenneuudistusten täytäntöönpanoon liittyvät tilapäiset poikkeamat, vähentää matalapalkkaisten työntekijöiden verorasitusta siirtämällä verotuksen painopistettä muihin lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ja parantaa verosäännösten noudattamista;

               2.parantaa sosiaalista turvaverkkoa ja työvoiman osaamista nopeuttamalla ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmauudistusta; lisää terveydenhuollon kustannustehokkuutta ja saatavuutta, myös vähentämällä palvelujen käyttäjien omia maksuja ja lyhentämällä pitkiä odotusaikoja;

               3.lisää tehokkuutta ja vastuuvelvollisuutta julkisella sektorilla, muun muassa yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä ja vahvistamalla eturistiriitojen ehkäisyjärjestelmää, myös maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien osalta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (11)
                  Nettomääräiset julkiset menot koostuvat julkisten menojen kokonaismäärästä ilman korkoja, unionin ohjelmista aiheutuvista menoista, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja muista kuin harkinnanvaraisista muutoksista työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  6
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 21 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  7
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  8
               .

               (5)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Jos liiallisen alijäämän korjaaminen toteutuu budjettivuonna 2016–2017 oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan aletaan budjettivuonna 2017–2018 soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Vuoden 2017 lähentymisohjelman mukaan hallitus odottaa, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua budjettivuonna 2016–2017 neuvoston 19 päivänä kesäkuuta 2015 antaman suosituksen mukaisesti ja että julkisen talouden alijäämä on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen julkisen talouden alijäämän odotetaan hieman kasvavan 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018 ja sen jälkeen supistuvan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vakiintuvan noin 87,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2016–2017 budjettivuoteen 2018–2019 ja supistuvan sen jälkeen 84,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2020–2021. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta riskit makrotalouden näkymien heikkenemisestä vaarantavat suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

               (6)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Yhdistynyt kuningaskunta lopettaa liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään budjettivuonna 2016–2017 ja liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin vähimmäistavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018. Komission kevään 2017 talousennusteen perusteella odotetaan, että alijäämä on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017 neuvoston suosittaman tavoitteen mukaisesti. Budjettivuonna 2017–2018 on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan jonkin verran.

               (7)Julkisen talouden tilanteen ja etenkin velkatason perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan jatkavan sopeutusta kohti asianmukaista julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  9
                ei ole yli 1,8 prosenttia. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran, kun budjettivuosia 2017–2018 ja 2018–2019 tarkastellaan yhdessä. Samalla Yhdistyneen kuningaskunnan ei alustavan näytön perusteella ennakoida noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuonna 2017–2018, mutta sen ennustetaan noudattavan sitä budjettivuonna 2018–2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava budjettivuodesta 2017–2018 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, tulevassa arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Yhdistyneen kuningaskunnan suhdannetilanteen mukaisesti.

               (8)Yksityisiä investointeja on jatkuvasti tehty selvästi EU:n keskiarvoa vähemmän ja julkisia investointeja hieman EU:n keskiarvoa vähemmän. Tuottavuus on merkittävästi G7-keskiarvoa alempi, ja se on pysynyt samalla tasolla vuodesta 2008. Hallitus kannustaa vahvasti lisäämään investointeja, jotta tuottavuuden kasvu nopeutuisi. Keskeisenä haasteena ovat Yhdistyneen kuningaskunnan infrastruktuuriverkkojen kapasiteetti- ja laatuongelmat. Maantiet ovat ruuhkaisia ja rautatiekapasiteetti nopeasti kasvavan kysynnän vuoksi paikoin yhä riittämättömämpää. Myös uuteen energian tuotanto- ja toimituskapasiteettiin tarvitaan lisäinvestointeja entistä kiireellisemmin. Kansallisessa infrastruktuurisuunnitelmassa esitetään kunnianhimoisia suunnitelmia Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisen infrastruktuurin kehittämiseksi, ja vuonna 2016 tehtiin useita investointipäätöksiä suurista liikenne- ja energiahankkeista. On kuitenkin epävarmaa, saadaanko julkisten ja yksityisten investointien avulla riittävästi varoja viivästyneiden infrastruktuurihankkeiden toteuttamiseen ajoissa ja kustannustehokkaasti. Yhdistyneen kuningaskunnan keskeisenä haasteena on asuntotarjonnan lisääminen. Krooninen asuntopula on johtanut siihen, että jo ennestään korkeat asuntojen hinnat nousevat edelleen, mikä aiheuttaa merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia erityisesti kasvukeskusten ympäristössä. Kaavoitusjärjestelmän uudistus ja erilaiset täydentävät asuntopolitiikan toimet tukevat jossain määrin asuntorakentamisen lisäämistä. Asuntotarjontaan liittyy kuitenkin edelleen rajoituksia, kuten tonttimarkkinoiden ja asuntorakentamisen erittäin tiukka ja monimutkainen sääntely, eikä uusi asuntotarjonta edelleenkään vastaa kysynnän kasvua.

               (9)Työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia, sillä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys ovat kaiken kaikkiaan alhaisella tasolla. Sen sijaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevien sekä osa-aikaisten ja matalapalkkaisten työntekijöiden osuuksissa on parantamisen varaa. Tulojen kasvu on vaatimatonta, mikä liittyy heikkoon tuottavuuden kasvuun. Osaamisen tarjontaan, hyödyntämiseen ja kehittämiseen liittyvät huolet eivät ole hälvenneet. Osaamisen kehittämiseksi on toteutettu merkittäviä politiikkatoimia, joiden avulla on uudistettu ammatti- ja oppisopimuskoulutusta. Oppisopimuskoulutuksen laadun parantamisessa on kiinnitettävä huomiota sekä pätevyystasoon että koulutusalaan. Rahoittamalla muita, strategisesti tärkeitä väyliä erityisesti yli 25-vuotiaiden osaamisen parantamiseksi voitaisiin laajentaa valtiolle, yrityksille ja urakehityksestä kiinnostuneille tarjolla olevaa osaamista. Myös päivähoitopalvelujen ja sosiaalihuollon saatavuuteen liittyy haasteita, jotka lisäävät naisten osa-aikatyöllisyyttä. Lastenhoitopalvelujen uudistuksia on toteutettu jatkuvasti, mutta vähitellen. Selkeä parannus tapahtuu todennäköisesti parin seuraavan vuoden aikana, kun eräät aloitteet toteutetaan täysimääräisesti. Suhteellisen pieni osa alle 3-vuotiaista on virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä. Viimeaikaiset toimenpiteet jossain määrin parantavat 3–4-vuotiaille tarjolla olevien hoitopalvelujen saatavuutta ja alentavat niiden hintaa, mutta niissä ei puututa alle 3-vuotiaille tarkoitettujen hoitopalvelujen tarjontaa koskevaan ongelmaan. Aiemmin ilmoitettujen uudistusten ja erityisesti työssäkäyvien tukeen kohdistuvien leikkausten seurauksena sosiaalipolitiikan tuloksiin, kuten lasten köyhyyteen, saattaa kohdistua paineita lähitulevaisuudessa ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti inflaation kiihtyessä. Erityistä huolta aiheuttaa työssäkäyvissä kotitalouksissa asuvien köyhien lasten määrä.

               (10)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (11)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää huomattavia julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden;

               2.toteuttaa lisätoimia asuntotarjonnan lisäämiseksi muun muassa toteuttamalla kaavoitussääntöjä ja niiden täytäntöönpanoa koskevat uudistukset;

               3.puuttuu osaamiseen liittyviin kohtaanto-ongelmiin ja edistää osaamisen kehittämistä muun muassa parantamalla edelleen oppisopimuskoulutuksen laatua ja rahoittamalla muita täydennyskoulutusmahdollisuuksia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Bulgarian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Bulgarian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Bulgariaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  7
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017
                  8
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Bulgarian talouden epätasapainot liittyvät erityisesti rahoitussektorin jäljellä oleviin haavoittuvuuksiin, yritysten suureen velkaantuneisuuteen ja suureen pitkäaikaistyöttömyyteen.

               (3)Bulgaria ei toimittanut vuoden 2017 kansallista uudistusohjelmaansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmaansa määräajassa.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  9
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  10
               .

               (5)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ei toimittanut vuoden 2017 lähentymisohjelmaa asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetyssä määrärajassa.

               (6)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Bulgaria sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Julkisen talouden toteutumaa koskevien tietojen perusteella Bulgaria saavutti keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2016. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,1 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,4 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 0,3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikäli politiikka pysyy muuttumattomana. Heikkenemisestä huolimatta rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella kumpanakin vuonna. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Bulgarian odotetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Bulgaria pyrkii parhaillaan parantamaan veronkantoa. Parannuksista huolimatta verosäännösten noudattaminen on edelleen puutteellista. Harmaa talous kukoistaa, ja pimeä työ on hyvin yleistä. Veroihin liittyvä hallinnollinen rasite on huomattava. Näyttää siltä, että byrokratian vähentämiseen tähtäävillä toimilla on toistaiseksi saatu aikaan vain vähän tuloksia, eikä verosäännösten vapaaehtoinen noudattaminen näytä lisääntyneen merkittävästi. Näissä olosuhteissa keskeistä vaikuttaa olevan sääntöjen noudattamisen valvonta, jotta voidaan paitsi suorittaa tarkastuksia myös ehkäistä paremmin verosääntöjen noudattamatta jättämistä. Veronkannon parantamista koskevaan vuosien 2015–2017 kansalliseen strategiaan liittyvä toimintasuunnitelma, jolla puututaan harmaaseen talouteen ja vähennetään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, vaikuttaa hyödylliseltä. Erityisesti siitä näyttää olevan hyötyä verotuksen alalla toimivien lukuisien hallintoelinten toiminnan arvioinnissa ja niiden keskinäisen koordinaation ja tehokkuuden parantamisessa. Arvioimalla jälkikäteen yksittäisten toimenpiteiden vaikutuksia voitaisiin edistää verosääntöjen noudattamiseen tähtäävien tulevien toimien asianmukaista arviointia, suunnittelua ja kohdentamista. Nämä toimet korvaavat nykyisen strategian, jonka soveltaminen päättyy vuoden 2017 lopussa.

               (8)Viranomaiset ovat toteuttaneet pankki- ja vakuutusalojen omaisuuserien laadun arvioinnin ja stressitestit sekä yksityisten eläkerahastojen omaisuuserien arvioinnin yhteistyössä EU:n elinten kanssa ja niitä kuullen. Tulosten perusteella kyseisten alojen häiriönsietokyky on kokonaisuutena ottaen hyvä. Arvioinneissa havaittiin kuitenkin joitakin haavoittuvuustekijöitä, myös järjestelmän kannalta merkittävissä laitoksissa. Koska jatkotoimia ei ole vielä kaikilta osin pantu täytäntöön, haavoittuvuuden syitä ei ole saatu poistettua. Arvioinneissa ei myöskään käsitelty kattavasti kaikkia ongelmia, kuten epälikvidien rahoitusvälineiden ja omaisuuserien arvon määritystä sekä lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä. Valvontaviranomaiset voisivat omaksua varovaisemman lähestymistavan näihin ongelmiin. Vakuutusalalla jäljellä oleviin ongelmiin sisältyvät lisäksi muun muassa eräiden jälleenvakuutussopimusten kohtelu, jotkin vakuutussaamiset sekä konsernitason valvonta.

               (9)Jotta vastaavat epätasapainot voitaisiin ehkäistä tulevaisuudessa, on vietävä päätökseen toimenpiteet, joilla parannetaan pankkialan valvontaa. Tarvitaan myös lisää toimenpiteitä pankkialan ulkopuolisen valvonnan parantamiseksi. Viranomaisten suurimpia haasteita ovat edelleen vaikeasti arvioitavat omaisuuserät ja epäterveet liiketoimintatavat, kuten luotonanto lähipiirille. Bulgarian keskuspankki on käynnistänyt suunnitelman pankkialan valvonnan uudelleenjärjestämiseksi ja kehittämiseksi ottaen huomioon myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston havainnot. Suunnitelmaa on alettu toteuttaa. Sitä saatetaan kuitenkin joutua tarkistamaan rahoitussektorin arviointiohjelman (FSAP) tulosten pohjalta. Vakuutusalan ja eläkerahastojen arvioinneissa ilmenneet valvontapuutteet osoittavat selvästi, että finanssivalvontakomission on kehitettävä ja pantava täytäntöön kattava suunnitelma valvonnan lujittamiseksi muun muassa parantamalla omaa sisäistä hallintoaan ja toimintaansa. Jotta suunnitelma olisi kaikilta osin uskottava, siinä olisi hyödynnettävä alan parhaita kansainvälisiä toimintatapoja. Lisäksi suunnitelmaa laadittaessa ja toteutettaessa olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä EU:n elinten kanssa, ja tarvittaessa olisi hyödynnettävä ulkopuolisten palveluntarjoajien panosta.

               (10)Yritykset ovat edelleen hyvin velkaantuneita (selvästi velkaantuneempia kuin muissa vastaavissa maissa). Tämä kuormittaa yritysten taseita ja saattaa rajoittaa luottojen kysyntää ja investointeja keskipitkällä aikavälillä. Viranomaisten olisi pyrittävä vähentämään yritysten järjestämättömien lainojen edelleen suurta osuutta helpottamalla velanhoitokyvyn palauttamisprosessia pankkien, mahdollisimman kattavien välineiden avulla. Esimerkiksi maksukyvyttömyyslainsäädännön nopeampi uudistaminen parantaisi luottotappioihin sovellettavaa sääntelykehystä ja tarjoaisi mahdollisuuksia tuomioistuinten ulkopuolella toteutettaviin uudelleenjärjestelyihin. Maksukyvyttömyyslainsäädännön lisäksi välinevalikoimaan voisivat sisältyä esimerkiksi valvontaohjeet sellaisille pankeille, joiden lainoista erityisen suuri osuus on järjestämättömiä. Tämä lisäisi omaisuuserien laatua koskevien tietojen läpinäkyvyyttä ja auttaisi syventämään järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita.

               (11)Työmarkkinoilla on tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä, mutta jäljellä on edelleen rakenteellisia ongelmia. Työvoima supistuu jatkuvasti väestön vanhenemisen ja maastamuuton takia. Koska talouden rakenteet ovat muutostilassa, on olennaisen tärkeää pystyä hyödyntämään toistaiseksi käyttämätöntä työvoimareserviä. Työmarkkinoille on tällä hetkellä ominaista suuri pitkäaikaistyöttömyys ja työvoiman ulkopuolella olevien suuri osuus, nuorten vähäinen osallistuminen työmarkkinoille, osaamisvaje sekä ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus. Vaikka työttömyysaste supistui vuonna 2016 alle EU:n keskiarvon, pitkäaikaistyöttömien sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten suuri osuus ja matalan osaamistason työntekijöiden vähäinen työllisyysaste ovat edelleen merkittäviä ongelmia. Aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteet eivät riitä näiden ongelmien ratkaisemiseen, sillä toimenpiteitä ei ole mukautettu riittävästi vastaamaan vähäosaisten ryhmien tarpeita. Tämä puolestaan heikentää näiden ihmisten työllistettävyyttä. Lisäksi työvoima- ja sosiaalipalvelujen riittämätön integrointi saattaa heikentää sosiaalietuuksien saajien työvoimaosuutta.

               (12)Koulutustulosten parantamiseen ja laadukkaan, kaikille yhteisen yleisopetuksen tarjoamiseen liittyy edelleen haasteita, ja tämä saattaa pahentaa köyhyyttä. Vaikka lasten köyhyys- tai syrjäytymisriski on hieman pienentynyt, se on edelleen EU:n suurimpia ja liittyy voimakkaasti vanhempien koulutustasoon. Perustaitojen oppimista kartoittaneessa vuoden 2015 PISA-tutkimuksessa todettiin, että alisuoriutujien määrä lukemisen, matematiikan ja luonnontieteiden aloilla on Bulgariassa edelleen EU:n suurimpia. Suunnitteilla ollut menetelmä koulutuksen rahoituksen parantamiseksi on edelleen kehittämättä. Menetelmällä olisi tarkoitus tukea koulutustulosten tasaisempaa jakautumista tarjoamalla lisätukea huonosti suoriutuville kouluille. Alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevien perheiden lapsilla ja erityisesti romanilapsilla ei ole yhtäläisiä koulutusmahdollisuuksia, varhaiskasvatus mukaan lukien. Ammatillista koulutusta uudistetaan parhaillaan. Se ei ole edelleenkään tarpeeksi laadukasta, eikä yhteistyötä yritysmaailman ja työmarkkinaosapuolten kanssa ole riittävästi. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutusmallin käyttöönotto jatkuu edelleen. Korkeakoulutuksen alalla pyritään tulosperusteisen rahoituksen avulla parantamaan koulutuksen laatua ja työmarkkinarelevanssia.

               (13)Terveydenhuoltojärjestelmän suurimpia haasteita ovat edelleen terveyspalvelujen heikko saatavuus, vähäinen rahoitus, terveysalan ammattilaisten maastamuutto ja heikot terveystulokset. Sairausvakuutusjärjestelmän heikko kattavuus, mukaan lukien avohoitopalvelujen huono julkinen kattavuus ja palvelujen käyttäjiltä perittävät suuret maksut, vaikeuttavat joidenkin ihmisten hoitoonpääsyä. Tuoreilla toimenpiteillä, kuten kansalliseen aluesuunnitelmaan perustuvilla valikoivilla sairaalapalveluja koskevilla sopimuksilla, voidaan mahdollisesti parantaa terveydenhuollon saatavuutta ja tasapuolisuutta edellyttäen, että ne toteutetaan kaikilta osin.

               (14)Bulgarian vähimmäispalkkataso on noussut huomattavasti vuodesta 2011, mutta se on edelleen EU:n alhaisimpia. Vähimmäispalkan objektiivisen määrittelymekanismin käyttöönotto ei juuri ole edistynyt, vaikka työnantajat ja ammattiliitot ovat päässeet sopimukseen sen kriteereistä. Ellei käyttöön saada läpinäkyvää mekanismia, jossa otetaan huomioon taloudelliset ja sosiaaliset kriteerit, työmarkkinaolot ja niiden soveltamiseen liittyvät institutionaaliset näkökohdat, voi olla vaikeaa löytää sopiva tasapaino toisaalta työllisyyden ja kilpailukyvyn tukemisen ja toisaalta ansiotulojen turvaamisen välillä. Neuvotteluissa, joita käytiin sosiaaliturvan raja-arvojen vahvistamiseksi vuodeksi 2017, esiintyi työmarkkinaosapuolten välillä jonkin verran jännitteitä. Neuvottelut päättyivät lopulta tuloksettomina. Maassa käydään kuitenkin edelleen työmarkkinavuoropuhelua.

               (15)Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten suuri osuus on edelleen merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen ongelma. Bulgaria on yhä EU:n köyhin jäsenvaltio, ja köyhyys on suhteettoman suurta vähäosaisten ryhmien, kuten romanien, lasten, vanhusten ja maaseudun asukkaiden keskuudessa. Vanhusten köyhyysriskiaste on heikentynyt huomattavasti, vaikka se oli aiemmin kohentunut usean vuoden ajan. Erityisesti vanhat naiset ovat suuressa köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, koska he ovat yleensä maksaneet eläkemaksuja lyhyemmän ajan kuin muut ryhmät. Vaikka lasten suhteellinen köyhyys on vähentynyt, lapsiköyhyys on edelleen hyvin suurta. Lasten laitoshoidosta luopuminen on edistynyt hyvää vauhtia, ja asiaa koskeva uusi toimintasuunnitelma on hyväksytty. Sen sijaan aikuisten ja vammaisten laitoshoidosta luopuminen on ollut hidasta. Tuloerot ovat merkittävä ja kasvava ongelma. Vuonna 2012 tuloerosuhde oli 6,1, kun rikkaimpia 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpiin 20 prosenttiin kotitalouksista. Vuonna 2015 tämä suhde oli noussut 7,1:een, mikä on EU:n suurimpia. Bulgariassa tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on EU:n pienimpiä. Sosiaaliturvajärjestelmä, mukaan lukien yleinen vähimmäistulojärjestelmä (johon kuuluvat kuukausittain maksettavat sosiaalietuudet ja lämmitykseen tarkoitetut tuet), ei tarjoa riittävästi tukea. Sosiaalietuuksien varassa olevien ihmisten määrä on edelleen pieni, sillä etuuksien myöntämiskriteerit ovat erittäin tiukat. Vähimmäistulotaso on edelleen alhainen, eikä sitä ole päivitetty vuoden 2009 jälkeen. Sen mukauttamiseksi ei myöskään ole olemassa läpinäkyvää mekanismia.

               (16)Julkisen hankintajärjestelmän parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta toistaiseksi niillä ei ole saatu aikaan näkyvää käytännön lisäarvoa. On tärkeä varmistaa, että uusi riskipohjainen ennakkovalvontajärjestelmä pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja tehokkaasti. Muutoksenhakujärjestelmän arvioinnin yhteydessä annettujen suositusten täytäntöönpanoon liittyy edelleen haasteita. Tehokkailla oikeussuojakeinoilla on kuitenkin ratkaiseva tehtävä tärkeiden hankkeiden toteuttamisessa. Julkisista hankinnoista vastaavan viraston hallinnollisia valmiuksia olisi mukautettava arvioinnin jälkeen vastaamaan viraston tehtäviä. Hankintaviranomaisten hallinnollisia valmiuksia olisi lisättävä muun muassa hyödyntämällä tukea, jota julkisista hankinnoista vastaava virasto ja yhteishankintayksiköt tarjoavat keskushallinnolle, kunnille ja terveydenhuoltosektorille. Toimet sähköisen hankintajärjestelmän käyttöönottamiseksi ja julkisten hankintojen läpinäkyvyyden lisäämiseksi on saatettava päätökseen. Julkisten tarjouskilpailujen puolueettomuuden turvaaminen ja mahdollisten eturistiriitojen ehkäiseminen ovat edelleen keskeisiä kysymyksiä. Julkishallinnon nykyaikaistamiseen tähtäävistä äskettäisistä uudistuksista huolimatta julkisten instituutioiden tuloksellisuus ja tehokkuus ovat edelleen vaatimattomat. Vuonna 2016 hyväksyttiin useita lainsäädännön tarkistuksia, joiden tarkoituksena oli ottaa käyttöön asianmukainen sääntelykehys. Uuden lainsäädännön noudattaminen ja täytäntöönpano tehokkaasti ja järjestelmällisesti on kuitenkin ongelmallista.

               (17)Bulgaria hyväksyi vuonna 2016 merkittäviä uudistuksia, joilla pyritään ratkaisemaan jäljellä olevat oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja laatuun liittyvät ongelmat. Koska uudistusten hyväksymisestä on kulunut vain vähän aikaa, on kuitenkin liian aikaista arvioida niiden vaikutuksia. Useilla aloilla tarvitaan lisätoimia. Korruptio on Bulgariassa edelleen suuri ongelma, ja se rajoittaa investointeja kansallisella ja paikallistasolla. Viranomaiset esittivät vuonna 2015 kunnianhimoisen korruptiontorjuntastrategian, mutta se täytäntöönpano on vasta aivan alkuvaiheessa. Bulgarian korruptiontorjuntapolitiikkaa heikentävät edelleen heikot ja hajanaiset instituutiot, korkean tason korruptiotapauksia koskevien syytetoimien vähäisyys sekä parlamentin puutteellinen tuki uudistuksille. Bulgarialle osoitetaan yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa suosituksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Sen vuoksi kyseisiä aloja ei ole otettu huomioon Bulgarialle osoitetuissa maakohtaisissa suosituksissa.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on myös arvioinut jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi.

               (19)Neuvosto katsoo tämän arvioinnin pohjalta, että Bulgarian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (20)Komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3,

               SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.parantaa edelleen veronkantoa ja verosääntöjen noudattamista muun muassa toteuttamalla kattavia toimenpiteitä myös vuoden 2017 jälkeen; parantaa toimenpiteiden toteuttamista epävirallisen talouden, mukaan lukien pimeän työn, vähentämiseksi;

               2.toteuttaa finanssisektorin arviointeihin liittyviä jatkotoimia, jotka koskevat erityisesti jällenvakuutussopimuksia, konsernitason valvontaa, vaikeasti arvioitavia omaisuuseriä ja lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä; parantaa pankkialan ja muiden alojen valvontaa toteuttamalla kattavia toimintasuunnitelmia tiiviissä yhteistyössä EU:n elinten kanssa; helpottaa yritysten järjestämättömien lainojen edelleen suuren osuuden supistamista hyödyntämällä kattavia välineitä, nopeuttamalla maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista ja edistämällä toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita;

               3.parantaa aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden kohdentamista sekä työllisyys- ja sosiaalipalvelujen integrointia vähäosaisten ryhmien osalta; lisää laadukkaan yleisopetuksen tarjoamista erityisesti romaneille; parantaa sairausvakuutusjärjestelmän kattavuutta, alentaa palvelujen käyttäjiltä perittäviä maksuja ja puuttuu terveydenhuoltoalan ammattilaisten vajeeseen; laatii työmarkkinaosapuolia kuultuaan läpinäkyvän mekanismin vähimmäispalkan määrittämiseksi; parantaa vähimmäistulojärjestelmän kattavuutta ja riittävyyttä;

               4.huolehtii julkisia hankintoja koskevan kansallisen strategian (2014–2020) täytäntöönpanosta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
            {SWD(2017) 174 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta

                  Romaniassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä koordinoimalla talouspolitiikkaansa ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Romania rajoittaa poikkeamaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikäli keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ei päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla
                  2
               .

               (4)Komission kevään 2017 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2016 toteutumaa koskevien tietojen perusteella rakenteellinen rahoitusasema heikentyi vuonna 2016 tilanteesta, jossa se oli –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen (–1 prosentti suhteessa BKT:hen) yläpuolella, –2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä osoittaa merkittävää poikkeamaa (1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Julkisen talouden menojen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä ylitti selvästi menoille asetetun viitearvon ja osoittaa myös merkittävää poikkeamaa (–2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen). Erot indikaattoreissa johtuvat pääasiassa niiden laskennassa käytetyistä erilaisista nimellisen potentiaalisen BKT:n vuotuisen luvuista. Tästä erosta riippumatta molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2016.

               (5)Komissio katsoi 16 päivänä toukokuuta 2017 kokonaisarvioinnin perusteella, että Romanian on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Sen vuoksi komissio antoi Romanialle SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               (6)Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvoston olisi annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suositus tarvittavista toimista. Asetuksen mukaan suosituksessa olisi asetettava jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa aiheelliselta asettaa Romanialle poikkeaman korjaamisen määräajaksi 15 päivä lokakuuta 2017. Romanian olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               (7)Romanian rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2016 poikenneen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuonna 2017 taloudellisesti normaaleja aikoja. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja sopeuttamista koskevan matriisin, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2017 edelleen 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman kohentuminen vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 edellyttää, että on hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2017 talousennusteen mukaiseen perusskenaarioon. Koska vakaus- ja kasvusopimuksen edellyttämän vähimmäissopeutuksen mukaiset vaaditut rakenteelliset vakauttamistoimet ovat merkittävät, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäisvaatimuksen (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.

               (8)Rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu koheneminen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017.

               (9)Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa vuonna 2017 julkisen talouden alijäämän kynnysarvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (10)On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               (11)Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä,

               SUOSITTAA SEURAAVAA:

               (1)Romanian olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisten talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle.

               (2)Romanian olisi käytettävä mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla.

               (3)Romanian olisi raportoitava neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2017 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL C 299, 18.8.2016, s. 73.