               27.11.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 411/199

      P8_TA(2019)0004
      EU:n ja Kirgisian laaja-alainen sopimus
      Euroopan parlamentin suositus 15. tammikuuta 2019 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Kirgisian tasavallan laaja-alaisesta sopimuksesta (2018/2118(INI))
      (2020/C 411/28)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon 9. lokakuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/… luvan antamisesta Euroopan komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle neuvottelujen aloittamiseen ja käymiseen Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välisen kattavan sopimuksen niistä määräyksistä, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan (11436/1/17 REV 1),

                  —

                  ottaa huomioon neuvostossa 9. lokakuuta 2017 kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen Euroopan komission valtuuttamisesta neuvottelujen aloittamiseen ja käymiseen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välisen kattavan sopimuksen niistä määräyksistä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan (11438/1/17 REV 1),

                  —

                  ottaa huomioon uuden laaja-alaisen sopimuksen ehdotetut oikeusperustat, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan sekä 207 ja 209 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Kirgisian tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 1999,

                  —

                  ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n Keski-Aasian strategian täytäntöönpanon nykytilasta (1) ja 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n Keski-Aasian strategian täytäntöönpanosta ja uudelleentarkastelusta (2),

                  —

                  ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kirgisiasta, erityisesti 15. tammikuuta 2015 (3), 8. heinäkuuta 2010 (4) ja 6. toukokuuta 2010 (5) antamansa päätöslauselmat,

                  —

                  ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 16. lokakuuta 2017 antaman julkilausuman Kirgisian tasavallan presidentinvaaleista,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan parlamentin, kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODHIR) päätelmät presidentinvaaleista,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Kirgisian 13. parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan 3. toukokuuta 2018 hyväksymän julistuksen,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin 2. helmikuuta 2016 tekemän päätöksen GSP+ -aseman myöntämisestä Kirgisian tasavallalle,

                  —

                  ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 vahvistamansa kannan neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen hyväksymiseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Kirgisian tasavallalle (6),

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0450/2018),

                  A.

                  toteaa, että EU ja Kirgisia aloittivat joulukuussa 2017 neuvottelut laaja-alaisesta sopimuksesta, joka korvaisi EU:n ja Kirgisian tämänhetkisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, ja että tarkoituksena oli lisätä ja syventää yhteistyötä yhteistä etua koskevilla aloilla soveltaen pohjana yhteisiä demokratian, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon arvoja uudessa oikeudellisessa kehyksessä;

                  B.

                  toteaa, että laaja-alaisen sopimuksen voimaantulo edellyttää parlamentin hyväksyntää;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

            Yleiset periaatteet

                  a)

                  EU:n ja Kirgisian välillä neuvotellaan ja tehdään kunnianhimoinen, kattava ja tasapainoinen sopimus, jolla korvataan vuonna 1999 tehty kumppanuus- ja yhteistyösopimus ja luodaan perusta vahvoille ja kestäville suhteille sekä molempien osapuolten vakaalle, turvalliselle ja kestävälle kehitykselle;

                  b)

                  laaja-alaisessa sopimuksessa määritetään strategiset lyhyen ja pitkän aikavälin näkymät ja asetetaan hyvin määriteltyjä ja jäsenneltyjä tavoitteita Kirgisian kanssa tehtävää yhteistyötä varten; lisätään ponnisteluja ja syvennetään suhteita, jotta EU:sta tulisi näkyvämpi ja tehokkaampi Kirgisiassa ja kyseisellä alueella;

                  c)

                  edistetään markkinataloutta tuomalla sosiaalisia ja taloudellisia etuja molempien osapuolten kansalaisille; pidetään yllä kilpailusääntöjä ja oikeusvarmuutta myös riippumattomia ja avoimia instituutioita vahvistamalla;

                  d)

                  varmistetaan kummankin osapuolen vakaa sitoutuminen demokraattisten periaatteiden, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittamiseen ja edistämiseen kunnioittaen kaikilta osin perusteita, joilla Kirgisialle on myönnetty GSP+-asema, mukaan lukien asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten ratifiointi ja kyseisten yleissopimusten mukaisesti perustettujen asianomaisten valvontaelinten päätelmien ja suositusten tosiasiallinen täytäntöönpano; edistetään ja käydään molempia osapuolia kiinnostavista ihmisoikeuskysymyksistä säännöllistä ja tuloshakuista vuoropuhelua, johon viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan olisi osallistuttava, jotta voidaan vahvistaa institutionaalista kehystä ja julkista politiikkaa; painotetaan Kirgisian rakentavaa jäsenyyttä YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuosina 2016–2018 ja kannustetaan sitä jatkamaan kansainvälistä osallistumistaan;

                  e)

                  edistetään monenvälisyyden ja kansainvälisen yhteistyön vahvistamista ja kehitetään yhteisiä yhteistyömenettelyjä kirgisialaisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan edistää kansainvälistä turvallisuutta, torjua tehokkaasti globaaleja haasteita, kuten terrorismia, ilmastonmuutosta, muuttoliikettä ja järjestäytynyttä rikollisuutta, ja osallistua kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 sekä vuodet 2018–2040 kattavan uuden kansallisten kehitysstrategian täytäntöönpanoon, ja yleisemmin edistää Keski-Aasian vakautta ja kasvua;

            Poliittinen vuoropuhelu ja kansainvälinen yhteistyö

                  f)

                  vahvistetaan poliittista vuoropuhelua ja alakohtaista yhteistyötä; käydään tarkoituksenmukaista ja säännöllistä vuoropuhelua kaikista merkityksellisistä aiheista olemassa olevien toimintamallien pohjalta;

                  g)

                  tehostetaan yhteistyötä kriisinhallinnassa, konfliktien ehkäisyssä, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden sekä kyberrikollisuuden torjumisessa, väkivaltaisen radikalisoitumisen ja rajat ylittävien rikosten estämisessä sekä yhdennetyssä rajavalvonnassa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kaikilta osin suojellen rikoslakiin tehtyjen muutosten mukaisesti; varmistetaan, että ääriliikkeiden torjunnasta vuonna 2005 annettu kansallinen laki nro 150 vastaa täysin kansainvälisiä normeja;

                  h)

                  laajennetaan kauppaan ja taloussuhteisiin liittyviä määräyksiä investointiedellytyksiä parantaen ja Kirgisian talouden monipuolistamista edistäen, mikä hyödyttää molempia osapuolia, ja vahvistetaan oikeusvarmuutta ja sääntelyn avoimuutta; tuetaan hyvää hallintotapaa, toimivaa oikeuslaitosta ja vähennetään byrokratiaa ja käytetään kaikkia tapoja, joilla voidaan tukea kestävää talouskehitystä niin, että voidaan vakiinnuttaa ja kehittää monenvälistä sääntöihin perustuvaa kaupan järjestelmää; edistetään pienten ja keskisuurten yritysten perustamisen ja kehittämisen tukemista; laajennetaan entisestään EU:n ja Kirgisian taloudellisia ja kauppasuhteita GSP+-aseman osalta ja kehotetaan Kirgisiaa panemaan täytäntöön tästä asemasta johtuvat kansainväliset sitoumukset maan talouskehityksen tukemiseksi;

                  i)

                  parannetaan yhteistyötä korruption, rahanpesun ja veropetosten torjunnassa; sisällytetään sopimukseen erityisiä jaksoja, joissa määritellään selkeitä ja vahvoja sitoumuksia ja toimenpiteitä, jotta voidaan torjua korruptiota sen kaikissa muodoissa ja panna täytäntöön kansainvälisiä normeja ja monenvälisiä korruption vastaisia yleissopimuksia; sisällytetään sopimukseen verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia määräyksiä ja avoimuusvaatimuksia, joilla vahvistetaan osapuolten sitoumus noudattaa kansainvälisiä normeja veron välttelyn ja veropetosten torjumiseksi;

                  j)

                  edistetään Kirgisian roolia Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä toteuttamalla asianmukaisia uudistuksia, jotka koskevat ulkomaisia sijoituksia, tulliviranomaisia ja pääsyä kansainvälisille markkinoille;

                  k)

                  parannetaan EU:n ja Kirgisian kantojen koordinointia kansainvälisillä foorumeilla;

                  l)

                  tehostetaan Kirgisian parlamentin ja Euroopan parlamentin välistä vuoropuhelua;

                  m)

                  varmistetaan, että sopimuksessa keskitytään voimakkaasti ilmastonmuutokseen, vesivarojen hoitoon ja katastrofien ehkäisemiseen sekä katastrofivalmiuteen, koska luonnonkatastrofien, kuten maanjäristysten, vaara alueella on suuri; tuetaan Kirgisiaa sen pyrkiessä suojelemaan ympäristöä ja edistämään määrätietoisesti kestävää kehitystä;

            Toimielimiä koskevat määräykset

                  n)

                  varmistetaan neuvotteluohjeiden välittäminen Euroopan parlamentille luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudattaen, jotta parlamentti voi tarkastella neuvotteluprosessia asianmukaisesti ja jotta täytetään johdonmukaisesti SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdasta johtuvat toimielinten väliset velvoitteet, joiden mukaan parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täydellisesti menettelyn kaikissa vaiheissa;

                  o)

                  jaetaan kaikki neuvotteluihin liittyvät asiakirjat, kuten pöytäkirjat, neuvotellut tekstiluonnokset sekä tiedotetaan etenemisestä säännöllisesti Euroopan parlamentille;

                  p)

                  varmistetaan, että kaikilla tasoilla noudatetaan vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan uutta sopimusta ei sovelleta väliaikaisesti ennen kuin Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä;

                  q)

                  vahvistetaan ja laajennetaan nykyisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaista tämänhetkistä yhteistyötä, jonka avulla oli jo perustettu seuraavat yhteistyö- ja keskusteluelimet;

                              —

                              ministeritason yhteistyöneuvosto;

                              —

                              vanhempien virkamiesten yhteistyökomitea ja kaupan ja investointien sekä kehitysyhteistyön alakomiteat;

                              —

                              parlamentaarinen yhteistyövaliokunta;

                  r)

                  vahvistetaan uudessa sopimuksessa parlamenttien välistä seurantaa entistä vahvemman parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan avulla etenkin demokratian, oikeusvaltion ja korruption torjunnan alalla;

                  s)

                  varmistetaan kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä neuvotteluiden että sopimuksen täytäntöönpanon aikana;

                  t)

                  varmistetaan, että sopimukseen sisällytetään ehdot, joiden nojalla yhteistyö voidaan keskeyttää, mikäli jompikumpi osapuoli rikkoo sopimuksen keskeisiä osia, ja taataan Euroopan parlamentin kuuleminen tällaisissa tapauksissa;

                  u)

                  osoitetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla riittävät resurssit laaja-alaisen sopimuksen täytäntöönpanoa varten, jotta varmistetaan neuvottelujen aikana asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen;

            Sopimuksessa käsiteltyjä yhteisiä huolenaiheita ja etuja yhteistyön aloilla

                  v)

                  otetaan huomioon Kirgisian asema yhtenä alueen nousevista demokraattisista maista, mikä edellyttää EU:n pitkäaikaista poliittista, diplomaattista, rahallista ja teknistä tukea;

                  w)

                  pyritään vakiinnuttamaan toimiva parlamentaarinen demokratia, jossa on todellinen monipuoluejärjestelmä sekä perustuslaillinen valvonta ja tasapaino, ja varmistetaan toimeenpanovaltaa koskeva parlamentin valvonta, sillä kyseessä on yksi EU:n demokratiatuen pilottimaista; ilmaistaan huoli perustuslakiin vuonna 2016 tehdyistä muutoksista ja erityisesti pääministerin toimivaltuuksien merkittävästä lisäämisestä, kansallisten tuomioistuinten päätösten ensisijaisuudesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin nähden ja korkeimman oikeuden perustuslakijaoston riippumattomuuden menettämisestä; tuetaan kansalaisjärjestöjen osallistumista maan lainsäädännön ja politiikkojen kehittämiseen ja tarkasteluun erityisesti sellaisten mahdollisten välineiden tai mekanismien osalta, jotka vaikuttavat suoraan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimintaan;

                  x)

                  vahvistetaan sen merkitys, että tehdään järjestelmällisesti työtä demokratian ja ihmisoikeuksien arvojen edistämiseksi, mikä kattaa myös sananvapauden sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapauden sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuden;

                  y)

                  edistetään toimittajille ja riippumattomille tiedotusvälineille suotuisan ympäristön luomisessa; varmistetaan, että Kirgisia päästää kielletyt ulkomaiset ihmisoikeustyöntekijät ja toimittajat maahan ja antaa heidän jatkaa työtään häiriöttä;

                  z)

                  otetaan huomioon saavutettu edistys parlamenttivaalien ja presidentinvaalien rauhanomaisessa järjestämisessä ja niiden avoimuuden parantamisessa ja kehotetaan jatkamaan kansainvälisten vaalitarkkailijaryhmien esittämien suositusten täytäntöönpanoa;

                  aa)

                  kehotetaan Kirgisiaa kumoamaan kaikki negatiiviset autoritaariset suuntaukset, kuten lainkäytön hyödyntäminen politiikan välineenä, epäoikeudenmukaiset oikeudelliset rangaistukset, epäoikeudenmukaiset ja suljetut oikeudenkäynnit, puuttuminen tiedotusvälineiden vapauteen, lainvalvontaviranomaisten rankaisemattomuus sekä vangittuina olevien väitetty huono kohtelu ja kidutus, karkotukset maihin, joissa henkilöt saattavat joutua kidutetuiksi tai epäasiallisesti kohdelluiksi, samoin kuin vähemmistöjen syrjintä sekä kokoontumis- ja sananvapauden rajoitukset, ja kehotetaan Kirgisiaa tutkimaan perusteellisesti kaikki väitteet väärennetyistä todisteista, kiristyksestä, kidutuksesta ja huonosta kohtelusta; on huolissaan siitä, että poliittisia johtajia sekä mahdollisia presidenttiehdokkaita on vangittu syytettyinä väitetystä korruptiosta;

                  ab)

                  ilmaistaan tässä yhteydessä tyytymättömyys etnisten ryhmien välistä väkivaltaa vuonna 2010 dokumentoineelle ihmisoikeusaktivisti Azimjon Askaroville annetun elinkautistuomion vahvistamisesta ja pyydetään hänen vapauttamistaan välittömästi, hänen tuomionsa kumoamista, hänen maineensa palauttamista sekä korvausten maksamista hänelle;

                  ac)

                  muistutetaan, että korruptio heikentää ihmisoikeuksia, tasa-arvoa, kauppaa ja tervettä kilpailua sekä karkottaa ulkomaisia investointeja ja jarruttaa näin talouskasvua vähentäen samalla kansalaisten luottamusta valtiollisiin elimiin;

                  ad)

                  kehotetaan sitoutumaan vahvasti yhteiskunnalliseen edistykseen, hyvään hallintoon, demokratiaan, etnisten ja uskonnollisten ryhmien välisiin hyviin suhteisiin sekä koulutukseen, mikä on myös keino vahvistaa vakauden ja turvallisuuden perustaa; jatketaan tukea rauhanrakentamiseen ja turvallisuuteen liittyville toimille ja lisätään Kirgisiassa vuonna 2010 ilmenneiden etnisten selkkausten jälkeisiä ponnistuksia, joiden avulla vähemmistöt voidaan integroida täysin tulevien konfliktien välttämiseksi;

                  ae)

                  autetaan voittamaan sosioekonomiset ongelmat ja esteet, jollaisiin viitattiin ILO:n suosituksessa 202; kiinnitetään tässä yhteydessä erityistä huomiota nuoriin edistämällä akateemista vaihtoa sekä nuoriso- ja kulttuurivaihtoa; kiinnitetään erityistä huomiota aluekehitykseen ja etenkin pohjoisen ja etelän väliseen eriarvioisuuteen;

                  af)

                  tuetaan, edistetään ja helpotetaan edelleen alueellista yhteistyötä Keski-Aasiassa, joka on yksi maailman vähiten integroituneista alueista, nykyistä myönteistä kehitystä seuraten muun muassa koko Keski-Aasian vakauden ja kehityksen lisäämiseksi; annetaan tunnustusta maan osallistumiselle tämänsuuntaisiin EU:n ohjelmiin ja EU:n ja Keski-Aasian strategian täytäntöönpanoon energian, vesivarojen hoidon ja ympäristöhaasteiden alalla sekä EU:n kanssa käytäviin säännöllisiin poliittisiin ja ihmisoikeuksia koskeviin vuoropuheluihin;

                  ag)

                  varmistetaan, ettei Kirgisian jäsenyys Euraasian talousunionissa vaikuta sen EU-suhteiden vahvistamiseen, kuten hiljattain ratifioidussa EU:n ja Kazakstanin laajennetussa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa on osoitettu;

                  ah)

                  otetaan huomion Kirgisian Kiinan- ja Venäjän-suhteiden kehitys; kannustetaan Kirgisiaa monipuolistamaan talouttaan niin, että se voisi vähentää huomattavaa poliittista riippuvuuttaan näistä kahdesta ulkoisesta toimijasta; otetaan huomioon näiden suhteiden kehittyminen Kiinan OBOR-strategian (uusi silkkitie) täytäntöönpanon yhteydessä; varmistetaan, että Venäjän tiedotusvälineiden levittämän propagandan torjumista tehostetaan Kirgisiassa merkittävästi;

                  ai)

                  edistetään toimia, joilla pyritään lieventämään viimeaikaisia diplomaattisia ja taloudellisia jännitteitä alueella, myös Kazakstanin ja Kirgisian välillä;

                  aj)

                  tuetaan käynnissä olevaa diplomaattisuhteiden parantamista Uzbekistanin kanssa samoin kuin rakentavaa vuoropuhelua alueen niukkojen vesivarojen hoidosta;

                  ak)

                  otetaan huomioon Kirgisian turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet Afganistanin turvallisuustilanteen huonontuessa ja vastattaessa kasvavaan radikalisoitumiseen Keski-Aasian alueella; annetaan tukea, joka liittyy ulkomailta palaaviin ulkomaisiin islamistitaistelijoihin ja heidän perheenjäseniinsä; vahvistetaan Keski-Aasian maiden kanssa tehtävää alueellista yhteistyötä, joka koskee jihadistiliikkeiden ja kansainvälisen rikollisuuden torjuntaa sellaisten oikeudellisten, institutionaalisten ja käytännön vastatoimintaan liittyvien terrorisminvastaisten rajavalvontatoimenpiteiden ja ennaltaehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta, joilla torjutaan väkivaltaista uskonnollista radikalisoitumista;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Kirgisian tasavallan presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

         (1)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 91.

         (2)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 119.

         (3)  EUVL C 300, 18.2.2016, s. 10.

         (4)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 92.

         (5)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 80.

         (6)  EUVL C 208, 10.6.2016, s. 177.


title: Neuvoston suositus, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta 2020/C 417/01

text:
               2.12.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 417/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 24 päivänä marraskuuta 2020,
      kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta
      (2020/C 417/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 ja 165 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (1) tunnustetaan perusoikeudeksi oikeus koulutukseen sekä oikeus saada ammatillista koulutusta sekä jatko- ja täydennyskoulutusta, ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa päämääränä on mahdollistaa vuoteen 2030 mennessä kohtuuhintainen ja laadukas tekninen, ammatillinen ja korkea-asteen koulutus, mukaan lukien yliopistokoulutus, yhtäläisesti kaikille naisille ja miehille ja kasvattaa merkittävästi sellaisten nuorten ja aikuisten määrää, joilla on asianmukaista osaamista, mukaan lukien tekniset ja ammatilliset valmiudet, työllistymistä, ihmisarvoisen työpaikan saamista ja yrittäjyyttä varten.

                  (2)

                  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (2), jota koskeva julistus annettiin 17 päivänä marraskuuta 2017, vahvistetaan periaatteita, joilla tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä, mukaan lukien periaate 1, joka koskee oikeutta laadukkaaseen ja inklusiiviseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, sekä periaate 4, joka koskee työllisyyden aktiivista tukemista.

                  (3)

                  Laadukkaat ja innovatiiviset ammatillisen koulutuksen järjestelmät tarjoavat ihmisille työelämässä ja henkilökohtaisessa kehittymisessä tarvittavaa osaamista ja kansalaistaitoja, joiden avulla he voivat sopeutua digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään ja osaltaan toteuttaa niitä sekä selviytyä hätätilanteista ja talouden häiriöistä siten, että samalla tuetaan talouskasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tällaiset järjestelmät siis tarjoavat ihmisille työmarkkinoiden kysyntää vastaavaa osaamista, jonka ansiosta heidän on helpompi saada tai luoda työpaikka.

                  (4)

                  On olennaisen tärkeää toteuttaa tehokasta ammattikoulutuspolitiikkaa, jotta voidaan saavuttaa SEUT-sopimuksen 145 artiklassa vahvistettu tavoite eli edistää ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä.

                  (5)

                  Komission tiedonanto "Euroopan vihreän kehityksen ohjelma" (3) on EU:n uusi kasvustrategia, jolla pyritään muuttamaan EU:n taloutta ja yhteiskuntaa ja saamaan ne entistä kestävämmälle uralle. Kouluilla, oppilaitoksilla ja yliopistoilla on hyvät mahdollisuudet käydä vuoropuhelua oppilaiden, vanhempien, yritysten ja laajemmin koko yhteisön kanssa muutoksista, joita siirtymän onnistuminen edellyttää. Jotta vihreän siirtymän etuja voidaan hyödyntää, tarvitaan ennakoivaa täydennys- ja uudelleenkoulutusta.

                  (6)

                  Komission tiedonannossa "Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi" (4) korostetaan, että osaaminen, työllistettävyys ja inhimillinen pääoma on asetettava keskeiselle sijalle kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi toteutettavan Euroopan osaamisohjelman (5) avulla ja antamalla sen ohella ehdotus neuvoston suositukseksi ammatillisesta koulutuksesta. Tiedonannossa ilmoitetaan myös eurooppalaista koulutusaluetta koskevasta jatkotyöstä ja jäsenvaltioiden kanssa tehtävän koulutusalan yhteistyön uusista puitteista.

                  (7)

                  Komission tiedonannossa "Euroopan uusi teollisuusstrategia" (6) kehotetaan toimimaan määrätietoisesti, jotta kaikki saadaan elinikäisen oppimisen piiriin ja varmistetaan, että koulutus pysyy kehityksen tasalla ja auttaa digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän toteuttamisessa. Tiedonannossa myös kehotetaan korkeakouluja ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä kouluttamaan lisää tutkijoita, insinöörejä ja teknisiä työntekijöitä työmarkkinoille. Uudessa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa (7) ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (8) korostetaan osaamisen keskeistä roolia vihreään ja puhtaaseen talouteen siirtymisessä.

                  (8)

                  Komission tiedonannosta "Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten" (9) käy ilmi, että ammattitaitoisen henkilöstön tai kokeneiden johtajien saatavuudesta on tullut suurin ongelma neljäsosassa EU:n mikro- ja pk-yrityksiä ja että ammattitaitoisten työntekijöiden puute on merkittävin uusien investointien este kaikkialla EU:ssa. Ammatillinen koulutus on erityisen tärkeää pk-yrityksille sen varmistamiseksi, että niiden työntekijöillä on tarvittavaa osaamista.

                  (9)

                  Komission tiedonannossa "Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025" (10) korostetaan naisten ja miesten ammatillisen koulutuksen tärkeyttä siinä, että voidaan varmistaa sukupuolten tasapaino ammateissa, jotka perinteisesti ovat mies- tai naisvaltaisia, ja puuttua sukupuolistereotypioihin.

                  (10)

                  Komission tiedonannossa "EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina" (11) esitetään EU:n elpymistä varten rohkea ja kattava suunnitelma, joka perustuu hätätilannetta varten tarkoitettuun Euroopan unionin elpymisvälineeseen, jäljempänä 'Next Generation EU -väline', ja vahvistettuun monivuotiseen rahoituskehykseen vuosiksi 2021–2027. Suunnitelma perustuu solidaarisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen, ja se nojaa vahvasti unionin yhteisiin periaatteisiin ja arvoihin. Suunnitelmassa esitetään, miten EU:n talous saadaan uudelleen käyntiin, miten edistetään vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta ja miten saadaan taloudesta aiempaa häiriönsietokykyisempi ja kestävämpi tulevia sukupolvia varten.

                  (11)

                  Nuorisotakuulla (12) on vuodesta 2013 lähtien autettu nuoria pääsemään työmarkkinoille tarjoamalla heille laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömäksi jäämisestä tai koulun päättämisestä. Ammatillisella koulutuksella on tehokkaasti helpotettu syrjäytymisvaarassa olevien nuorten sujuvaa siirtymistä työmarkkinoille. Houkuttelevalla ja työmarkkinoiden kannalta tarkoituksenmukaisella ammatillisella koulutuksella, erityisesti oppisopimuskoulutuksella, voi tulevaisuudessa olla entistäkin merkittävämpi rooli nuorisotakuun puitteissa, kun torjutaan nuorten työttömyyttä ja valmennetaan heitä tulevia työmarkkinamahdollisuuksia varten, erityisesti osana vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta.

                  (12)

                  Komission ehdottamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) pyritään varmistamaan koulutusjärjestelmän parempi työmarkkinarelevanssi ja kaikille yhtäläiset mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen täydennys- ja uudelleenkoulutuspolkujen kautta.

                  (13)

                  Komission ehdottaman, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman "Erasmus" perustamista ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen mukaan vuosien 2014–2020 ohjelman, joka kattaa kaikissa elämänvaiheissa ja kaikissa muodoissa tapahtuvan oppimisen, kuten virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen, integroitu luonne olisi säilytettävä, jotta voidaan edistää joustavia oppimispolkuja, joiden avulla ihmiset voivat kehittää sellaista osaamista, jota tarvitaan 2000-luvun haasteisiin vastaamiseksi.

                  (14)

                  Tämä suositus perustuu liitteessä I lueteltuihin, EU:n tasolla laadittuihin koulutuksen ja osaamisen alan aloitteisiin, ja sillä edistetään Euroopan osaamisohjelmaa kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi samoin kuin päivitettyä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa, eurooppalaista koulutusaluetta ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita.

                  (15)

                  Tämän suosituksen tavoitteena on täyttää eurooppalaisen koulutusalueen tavoite sellaisen aidon eurooppalaisen oppimisalueen luomisesta, jossa rajat eivät estä korkealaatuista ja inklusiivista koulutusta ja jossa pyritään poistamaan korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen sekä ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tunnustamisen esteet ja edistetään sujuvampaa ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen saavutusten rajatylittävää validointia.

                  (16)

                  Vuonna 2010 annetussa ministerien Bruggen julkilausumassa esitettiin ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamista koskeva kokonaisvaltainen näkemys, jossa säilytettiin keskeisellä sijalla tavoitteet korkealaatuisesta ja joustavasta ammatillisesta koulutuksesta ja kansainvälisestä liikkuvuudesta ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman (13) (Kööpenhaminan prosessi) painopisteiden mukaisesti.

                  (17)

                  Ammatillisesta koulutuksesta vastaavat ministerit hyväksyivät 22 päivänä kesäkuuta 2015 annetuissa Riian päätelmissä painopisteet, joilla tuetaan tämän näkemyksen saavuttamista, ja ne on liitetty osaksi neuvoston ja komission yhteistä vuoden 2015 raporttia eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta (14) samoin kuin osaksi vuonna 2016 hyväksyttyä Euroopan uutta osaamisohjelmaa (15), jolla annettiin vahvaa lisäpontta ammatillista koulutusta koskevalle unionin politiikalle kiinnittämällä entistä tiiviimmin huomiota houkuttelevuuteen ja laatuun.

                  (18)

                  Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (16) esitetään viitekehys, jäljempänä 'EQAVET-viitekehys', jolla tuetaan jäsenvaltioita niiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien laadun parantamisessa ja edistetään avoimuuden lisäämistä jäsenvaltioiden välillä kehitettäessä ammatillista koulutusta koskevaa toimintapolitiikkaa. EQAVET-viitekehyksen kymmenen täytäntöönpanovuoden aikana sillä on edistetty kansallisten laadunvarmistusjärjestelmien uudistuksia, mutta laadunvarmistusjärjestelyjen avoimuuden parantamiseen sillä ei ole ollut merkittävää vaikutusta. Lisäksi sitä sovellettiin enimmäkseen koulupohjaiseen ammatilliseen peruskoulutukseen. Vuoden 2009 EQAVET-viitekehys olisi sen vuoksi sisällytettävä tähän suositukseen, ja olisi lisättävä myös sellaisten EQAVET-viitekehyksen täytäntöönpanossa havaittujen puutteiden korjaamista koskevia kohtia, jotka liittyvät oppimistulosten laatuun, sertifiointiin ja arviointiin, sidosryhmien kuulemiseen, opettajien ja kouluttajien rooliin, työssäoppimiseen ja ammatillisen koulutuksen joustavuuteen. Jotta voidaan parantaa vastavuoroista oppimista, tehostaa laadunvarmistusjärjestelyjen avoimuutta ja johdonmukaisuutta ammatillisen koulutuksen tarjonnassa sekä vahvistaa EU:n jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, olisi otettava käyttöön EU:n tasolla tehtävät laadunvarmistuksen vertaisarvioinnit.

                  (19)

                  Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (17) asetetaan tavoitteeksi parantaa oppimistulosten tunnustamista, keräämistä ja siirtämistä, tukea liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista sekä EU:n ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmän, jäljempänä 'ECVET-järjestelmä', perustamista. Kymmenen täytäntöönpanovuotensa aikana ECVET-järjestelmällä on laajalti edistetty laadukkaamman liikkuvuuden kehittämistä oppimistulosyksiköiden käytön ja dokumentoinnin avulla. ECVET-pisteiden käsitettä ei kuitenkaan yleensä ole sovellettu, eikä ECVET-järjestelmä ole johtanut eurooppalaisen opintosuoritusjärjestelmän kehittämiseen ammatillisessa koulutuksessa. Näin ollen tähän neuvoston suositukseen olisi sisällytettävä ECVET-järjestelmän keskeiset joustavuuteen liittyvät periaatteet, kuten oppimistulosyksiköt. Sellaisia ECVET-välineitä kuin opintosopimusta ja yhteisymmärryspöytäkirjaa, joilla tuetaan ammatillisessa koulutuksessa olevien oppijoiden liikkuvuutta, olisi edelleen kehitettävä muiden EU:n välineiden puitteissa, esimerkiksi Erasmus+-ohjelmasta tuetuilla välineillä. Toisen asteen jälkeisiin ja korkea-asteen ammatillisiin tutkintoihin voidaan soveltaa jo nyt käytössä olevaa eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmää.

                  (20)

                  Laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa (18) määritellään 14 keskeistä kriteeriä, joita jäsenvaltioiden ja sidosryhmien olisi käytettävä kehittäessään laadukasta ja tehokasta oppisopimuskoulutusta, jolla varmistetaan sekä oppisopimuskoulutettavien työhön liittyvien taitojen kehittäminen että heidän henkilökohtainen kehityksensä.

                  (21)

                  Cedefopin suorittamassa, 22 päivänä heinäkuuta 2015 annetuissa Riian päätelmissä hyväksyttyjä painopisteitä koskevassa seurannassa on todettu useita aloja, joilla eri maat ovat edistyneet ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamisessa erityisesti oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen, laadunvarmistuksen, osaamistarpeiden ennakointimekanismien ja työmarkkinaosapuolten kanssa toimivien neuvoa-antavien elinten suhteen, mikä on lisännyt helppopääsyisyyttä ja joustavuutta ja viime aikoina digitaalisten taitojen painottamista. Vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen on kuitenkin tarpeen laajentaa ja parantaa merkittävästi ammatillisen koulutuksen tarjontaa sekä nuorille että aikuisille ja samalla lisätä ammatillisen peruskoulutuksen houkuttelevuutta ja laatua.

                  (22)

                  Monet maat ovat toteuttaneet aloitteita ammatillisen koulutuksen huippuosaamisen edistämiseksi ja ammatillisen koulutuksen kytkemiseksi paremmin innovaatio- ja osaamisekosysteemeihin. Näiden esimerkkien pohjalta toteutetaan parhaillaan ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden pilottivaihetta tarkoituksena kehittää kyseisistä yksiköistä korkeatasoisia vertailukohtia erityisaloille sekä peruskoulutukseen että jatkuvaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen.

                  (23)

                  Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea antoi joulukuussa 2018 ammatillisen koulutuksen tulevaisuutta koskevan lausunnon, jossa se esitti vision korkealaatuisesta, inklusiivisesta ja elinikäisestä ammatillisesta koulutuksesta, joka täyttää taloudellisista, teknisistä ja yhteiskunnallisista muutoksista johtuvat tulevaisuudenvaatimukset. Lausunnossa pyydettiin komissiota laatimaan ehdotus ammatillista koulutusta, sen hallinnointia ja alan nykyisiä välineitä koskevien EU:n toimintapoliittisten puitteiden virtaviivaistamiseksi ja lujittamiseksi neuvoston laaja-alaisen suosituksen muodossa.

                  (24)

                  Ottaen huomioon, että tämä suositus ei ole luonteeltaan sitova, se on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukainen ja se olisi pantava täytäntöön EU:n lainsäädännön sekä kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Tällä suosituksella ei etenkään rajoiteta ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY (19), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/55/EU (20), eikä siinä säädetyn automaattisen tunnustamisen järjestelmän soveltamista,
                  ja ottaa huomioon seuraavan 'ammatillisen koulutuksen' määritelmän:
                  Tässä suosituksessa 'ammatillisella koulutuksella' tarkoitetaan koulutusta, jonka tavoitteena on antaa nuorille ja aikuisille tietyissä ammateissa tai laajemmin työmarkkinoilla tarvittavat tiedot, osaaminen ja pätevyys (21). Koulutusta voidaan tarjota virallisissa tai epävirallisissa puitteissa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kaikilla tasoilla korkea-aste tarvittaessa mukaan lukien,

            SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE, että ne
      kansallisen ja unionin lainsäädännön, käytettävissä olevien resurssien, kansallisten painopisteiden ja olosuhteiden, mukaan lukien sosioekonomisen tilanteen ja kansallisten ammatillisen koulutuksen järjestelmien ominaispiirteiden, mukaisesti sekä tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa

                  a)

                  pyrkivät panemaan täytäntöön ammatillista koulutusta koskevan toimintapolitiikan, jonka avulla

                              —

                              nuorille ja aikuisille tarjotaan tietoja, osaamista ja pätevyyttä, joilla he voivat menestyä kehittyvillä työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa, jotta voidaan huolehtia elpymisestä ja oikeudenmukaisesta siirtymisestä vihreään ja digitaaliseen talouteen väestörakenteen muuttuessa ja kaikissa taloussuhdanteissa,

                              —

                              edistetään inklusiivisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, parannetaan selviytymiskykyä, edistetään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja vaurautta kaikkien osalta sekä

                              —

                              tehdään eurooppalaisia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä kansainvälisesti tunnetuiksi, jotta ne tunnustetaan maailmanlaajuisesti esikuvaksi ammatillisessa koulutuksessa oleville oppijoille;

                  b)

                  toteuttavat toimia ja investointeja tämän toimintapolitiikan toteuttamiseksi jäljempänä 1–21 kohdassa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti ja

                  c)

                  pyrkivät saavuttamaan vuoteen 2025 mennessä seuraavat EU:n tason tavoitteet (22), jotka ovat osa asiaankuuluvia eurooppalaisia seurantakehyksiä, myös koulutuksen sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikan alalla:

                              —

                              ammatillisesta koulutuksesta valmistuneista olisi oltava työllistyneenä vähintään 82 prosenttia (23);

                              —

                              Ammatillisesta koulutuksesta äskettäin valmistuneista 60 prosenttia hyötyy työssäoppimisesta ammatillisen koulutuksensa aikana (24). Tämä tavoite koskee kaikkia työpaikalla tapahtuvan työssäoppimisen muotoja, ja sillä edistetään myös oppisopimuskoulutusmahdollisuuksien lisäämistä, jota voidaan tukea nuorisotakuun avulla;

                              —

                              Ammatillisen koulutuksen opiskelijoista kahdeksan prosenttia hyötyy oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta ulkomailla (25).

         Ammatillinen koulutus sopeutuu ketterästi työmarkkinoiden muutoksiin

                  1.

                  Ammatillisen koulutuksen ohjelmat tarjoavat tasapainoisen yhdistelmän ammatillisia ja teknisiä taitoja, jotka ovat hyvin linjassa kaikkiin taloussuhdanteisiin, kehittyviin työpaikkoihin ja työmenetelmiin nähden, sekä avaintaitoja (26), joihin sisältyvät vankat perustaidot, digitaaliset, monialaiset, vihreään siirtymään liittyvät taidot ja muut elämäntaidot, jotka tarjoavat vahvan perustan selviytymiskyvylle, elinikäiselle oppimiselle, elinikäiselle työllistettävyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle, aktiiviselle kansalaisuudelle ja henkilökohtaiselle kehitykselle.

                  2.

                  Ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmia, ohjelmatarjontaa ja tutkintoja päivitetään tarpeen mukaan säännöllisesti osaamista koskevan tiedon pohjalta eli käyttämällä tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä ja osaamistarpeiden ennakointimekanismeja, myös alakohtaisella ja alueellisella tasolla.

                  3.

                  Ammatillisen koulutuksen tarjoajilla on kansallisen toimintaympäristön mukaisesti riittävästi itsenäisyyttä, joustavuutta, tukea ja rahoitusta, jotta ne voivat nopeasti mukauttaa koulutustarjontansa muuttuviin osaamistarpeisiin, vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä taloussuhdanteisiin ja samalla varmistaa, että koulutustarjonta on laadukasta.

                  4.

                  Ammatillisen koulutuksen ohjelmiin sisältyy kaikilla tasoilla työssäoppimisen osatekijöitä, joita laajennetaan edelleen myös ammatillisessa jatkokoulutuksessa. Oppisopimusjärjestelmiä (27) kehitetään edelleen nuorisotakuun tarjonnan (28) tehostamiseksi, ja niitä täydennetään asianmukaisella tuella (29) ja toimenpiteillä, joilla vakautetaan oppisopimuskoulutuksen tarjontaa ja vastataan pienten yritysten erityishaasteisiin. Työnantajille voitaisiin kansallisen toimintaympäristön mukaisesti tarjota kannustimia, jotta voidaan luoda mahdollisuuksia työssäoppimiseen talouden eri aloilla.

         Joustavuus ja etenemismahdollisuudet ovat ammatillisen koulutuksen ytimessä

                  5.

                  Ammatilliset koulutusohjelmat ovat oppijakeskeisiä, ne tarjoavat mahdollisuuden henkilökohtaiseen ja digitaaliseen tai yhdistelmäoppimiseen sekä joustavia ja modulaarisia polkuja, jotka perustuvat epävirallisen ja arkioppimisen tulosten tunnustamiseen, ja ne avaavat etenemismahdollisuuksia uralla ja oppimisessa. Ammatilliset jatkokoulutusohjelmat on suunniteltu siten, että ne voidaan mukauttaa työmarkkinoiden, eri alojen tai yksilöiden täydennys- tai uudelleenkoulutustarpeisiin.

                  6.

                  Ammatilliset koulutusohjelmat perustuvat oppimistulosmoduuleihin tai -yksikköihin, ja käytössä on validointimekanismeja, joiden avulla oppimistuloksia voidaan siirtää, tunnustaa ja kerätä kansallisen toimintaympäristön mukaan joko tutkinnon tai tutkinnon osan saamiseksi. (30) Ammatillisessa peruskoulutuksessa ensisijaisena tavoitteena on edetä kokonaiseen tutkintoon.

         Ammatillinen koulutus edistää innovointia ja kasvua ja valmistaa digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään sekä ammatteihin, joilla on suuri kysyntä

                  7.

                  Ammatillinen koulutus saadaan kestokykyiseksi ottamalla se osaksi taloudellisia, teollisia ja innovointistrategioita, mukaan lukien elpymiseen sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviä strategioita. Tämän vuoksi ammatillisen koulutuksen tarjontaa erityisesti aikuisille on mukautettava ja/tai laajennettava huomattavasti edistämällä yrittäjätaitojen, digitaalisten taitojen ja vihreän siirtymän edellyttämien taitojen hankintaa.

                  8.

                  Ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt toimivat paikallisten yritysinvestointien liikkeellepanijoina ja tukevat elpymistä, vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta, eurooppalaisia ja alueellisia innovoinnin ja älykkään erikoistumisen strategioita, ammatillisen koulutuksen kehittämistä, myös korkeammilla tasoilla (EQF:n tasot 5–8) kansallisen toimintaympäristön mukaisesti, ja tarjoavat innovatiivisia palveluja, kuten klustereita ja yrityshautomoita startup-yrityksille ja teknologista innovointia pk-yrityksille sekä innovatiivisia uudelleenkoulutusmahdollisuuksia työntekijöille, joilla on riski joutua työttömäksi.

                  9.

                  Ammatillisten oppilaitosten saatavilla on huipputason infrastruktuuri, niillä on käytössään kansallisen toimintaympäristön mukaisia digitalisaatiostrategioita (31) ja ne sisällyttävät ympäristökestävyyden ja sosiaalisen kestävyyden ohjelmiinsa ja organisaatiohallintoonsa ja edistävät näin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista.

         Ammatillinen koulutus on houkutteleva valinta, ja se perustuu nykyaikaiseen ja digitalisoituun koulutuksen ja osaamisen tarjontaan

                  10.

                  Ammatillinen perus- ja jatkokoulutus ovat osa elinikäistä oppimista. Ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen sekä yleissivistävän koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä on joustavia ja helppopääsyisiä polkuja.

                  11.

                  Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoihin 5–8 kuuluvia ammatillisen koulutuksen ohjelmia kehitetään edelleen, jotta voidaan tukea korkeampaa ammatillista osaamista koskevia tarpeita kansallisen toimintaympäristön mukaisesti.

                  12.

                  Ammatilliset koulutusohjelmat toteutetaan yhdistämällä asianmukaisella tavalla avoimia, digitaalisia ja osallistavia oppimisympäristöjä, mukaan lukien oppimista edistävät työpaikat, ja niitä tuetaan huipputason esteettömällä infrastruktuurilla, laitteistolla ja tekniikalla sekä monipuolisella pedagogiikalla ja välineistöllä. Näitä ovat esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvat simulaattorit sekä virtuaalinen ja laajennettu todellisuus, joilla voidaan lisätä koulutuksen saatavuutta ja tehokkuutta myös pienissä yrityksissä (32).

                  13.

                  Ammatillisessa koulutuksessa työskentelevät opettajat, kouluttajat ja muut työntekijät saavat ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta, jotta he voivat tarjota laadukasta koulutusta, edistää teknisiä ja digitaalisia taitoja ja tehokkaita innovatiivisia koulutusmenetelmiä, myös opetusta virtuaaliympäristössä ammattikoulutus- ja digipedagogiikan uusimpien menetelmien mukaisesti, käyttää työssään digitaalisia oppimisvälineitä ja työskennellä monimuotoisissa ja monikulttuurisissa ympäristöissä. Heille avautuu entistä houkuttelevampia urapolkuja laajentuneiden rekrytointitapojen, suurempien etenemismahdollisuuksien (33) sekä ammattiopettajien ja -kouluttajien sekä yritysten ja muiden työpaikkojen välisen tehostuneen yhteistyön myötä.

                  14.

                  Kansainvälistymisstrategioilla tuetaan strategista lähestymistapaa ammatillisen koulutuksen kansainvälisessä yhteistyössä, myös EU:n raja-alueilla. Tällaisilla strategioilla edistetään maailmanlaajuisesti menestyksellisiä ja eri tavoin toteutettuja kansallisia käytäntöjä, kuten oppijoiden, opettajien ja kouluttajien liikkuvuus sekä osallistuminen ja yhteinen valmistautuminen kansainvälisiin ammattitaitokilpailuihin.

                  15.

                  Ammatillisessa koulutuksessa olevien oppijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön mahdollisuudet oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen, mukaan lukien virtuaalinen ja pitkäkestoinen liikkuvuus ja liikkuvuus kolmansiin maihin, on otettu käyttöön, ja niitä tuetaan käyttämällä ja tunnustamalla oppimisen osia ja asiaankuuluvia eurooppalaisia välineitä. (34)

                  16.

                  Selkeät ja käyttäjäystävälliset tiedot oppimis- ja uramahdollisuuksista ja validointimahdollisuudet koko EU:ssa varmistetaan laadukkaiden elinikäisen oppimisen ja uraohjauspalveluiden avulla hyödyntäen täysimääräisesti Europass-järjestelmää ja muita digitaalisia palveluja.

         Ammatillinen koulutus edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia

                  17.

                  Ammatillisen koulutuksen ohjelmat ovat osallistavia ja helposti saavutettavia heikossa asemassa oleville ryhmille, kuten vammaisille henkilöille, heikosti koulutetuille ja alhaisen osaamistason omaaville henkilöille, vähemmistöille, maahanmuuttajataustaisille henkilöille sekä henkilöille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia maantieteellisen sijaintinsa ja/tai sosioekonomisesti epäsuotuisan tilanteensa vuoksi. Kohdennetuilla toimenpiteillä ja joustavilla koulutusmuodoilla olisi ehkäistävä koulupudokkuutta ja tuettava siirtymistä koulusta työelämään.

                  18.

                  Ammatillisen koulutuksen ohjelmat ovat saatavilla digitaalisilla oppimisalustoilla eri välineiden ja laitteiden sekä internetyhteyden avulla erityisesti heikossa asemassa olevien ryhmien sekä maaseudulla tai syrjäisillä alueilla olevien ihmisten käyttöön.

                  19.

                  Kohdennutuilla toimilla edistetään sukupuolten tasapuolista edustusta perinteisissä "miesten" tai "naisten" ammateissa ja puututaan yhdessä sukupuoleen liittyviin ja muunlaisiin stereotypioihin.

         Ammatillisen koulutuksen tukena on laadunvarmistuksen kulttuuri

                  20.

                  Liitteessä II kuvattua ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä eli EQAVET-viitekehystä käytetään kansallisissa laadunvarmistusjärjestelmissä sekä ammatillisen perus- että täydennyskoulutuksen osalta. Se kattaa sekä julkisten että yksityisten tarjoajien antaman ammatillisen koulutuksen kaikissa oppimisympäristöissä – oppilaitoksessa ja työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa oppisopimuskoulutus mukaan lukien – ja kaikessa opetuksessa, niin digitaalisessa kuin lähiopetuksessa ja näiden yhdistelmässä, ja sen tukena on liitteessä II lueteltu ammatillisen koulutuksen laadunvarmistusta koskeva ohjeellisten kuvaajien ja yhteisten viiteindikaattorien kokonaisuus, jota sovelletaan sekä järjestelmän että koulutuksen tarjoajien tasolla kansallisen toimintaympäristön mukaisesti.

                  21.

                  Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen kansalliseen yhteyspisteeseen kootaan jatkossakin kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät kansallisella ja alueellisella tasolla, jotta ne

                              —

                              tekevät konkreettisia aloitteita EQAVET-viitekehyksen panemiseksi täytäntöön ja sen kehittämiseksi edelleen,

                              —

                              tiedottavat laajalle joukolle sidosryhmiä, mukaan lukien ammatillisen koulutuksen huippuyksiköille, ja saavat nämä sidosryhmät liikkeelle EQAVET-viitekehyksen täytäntöönpanon edistämiseksi,

                              —

                              tukevat itsearviointia täydentävänä ja tehokkaana laadunvarmistuskeinona, jonka avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa alueet, joilla on parannettavaa, myös ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja oppilaitosten digitaalisen valmiuden osalta,

                              —

                              osallistuvat aktiivisesti ammatillisen koulutuksen eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon,

                              —

                              tarjoavat päivitetyn kuvauksen EQAVET-viitekehykseen perustuvista kansallisista laadunvarmistusjärjestelyistä,

                              —

                              osallistuvat laadunvarmistusta koskeviin EU:n tason vertaisarviointeihin (35) laadunvarmistusjärjestelyjen avoimuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksen vahvistamiseksi.

         Täytäntöönpano kansallisella tasolla

      Suositellaan, että jäsenvaltiot toteuttavat yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa toimia tämän toimintapolitiikan panemiseksi täytäntöön kansallisella tasolla. Näin tehdessään jäsenvaltioiden olisi

                  22.

                  tuettava kestäviä kumppanuuksia, joiden kautta ammatillista koulutusta hallinnoidaan kansallisen toimintaympäristön mukaisesti, ja hyödynnettävä tarvittaessa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia; otettava mukaan työmarkkinaosapuolet ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti ammatilliset oppilaitokset, kaikenkokoiset toimialat ja yritykset, julkiset ja yksityiset työvoimapalvelut, ammatillisessa koulutuksessa toimivat opettajat ja kouluttajat ja heidän edustajansa sekä teollisuus-, kauppa- ja käsityöläiskamareiden ja ammatillisten ja alakohtaisten organisaatioiden kaltaiset välityselimet, nuorisotakuun, Euroopan sosiaalirahaston ja muiden EU:n aloitteiden kansalliset koordinaattorit, tietotekniikka-ala, ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt, klusterit, opiskelijajärjestöt ja vanhempainjärjestöt sekä paikallis-, alue- ja keskushallinnon viranomaiset; edistettävä tällaisia kumppanuuksia alueellisella ja alakohtaisella tasolla;

                  23.

                  käytettävä mahdollisimman hyvin eurooppalaisia avoimuusvälineitä, kuten eurooppalaista tutkintojen viitekehystä, eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirtoja kertymisjärjestelmää (ECTS), Europassia ja eurooppalaista taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokitusta (ESCO), helpotettava tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattista vastavuoroista tunnustamista (36), tarjottava oppijoille mahdollisuus käyttää Europassin eri ominaisuuksia (esimerkiksi tallentaa kokemuksensa, osaamisensa ja tutkintonsa verkkoprofiiliin, joka tarjoaa uraneuvontaa, ilmoittaa liikkuvuusjaksoista, saada sähköisesti allekirjoitettuja todistuksia sekä saada ehdotuksia ja tietoja muun muassa oppimis- ja työmahdollisuuksista, tutkinnoista, validoinnista ja tunnustamisesta);

                  24.

                  hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti Euroopan unionin rahastoja ja välineitä, joilla tuetaan ammatillisen koulutuksen uudistuksia ja/tai siihen tehtäviä investointeja, digitalisaatio ja ympäristökestävyys mukaan luettuina, kuten Next Generation EU (elpymis- ja palautumistukiväline ja REACT-EU-väline, koheesiota ja Euroopan alueita tukeva elpymisapu), Euroopan sosiaalirahasto plus, Sure-ohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto, InvestEU, Erasmus+, Horisontti Eurooppa, Interreg, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja nykyaikaistamisrahasto; edistettävä sekä julkisen että yksityisen sektorin lisäinvestointeja ammatilliseen koulutukseen;

                  25.

                  määriteltävä asiaankuuluvien voimassa olevien kansallisten järjestelyjen ja rahoituspuitteiden pohjalta toimenpiteet, jotka toteutetaan suosituksen panemiseksi täytäntöön kansallisella tasolla 18 kuukauden kuluessa sen hyväksymisestä, ja toteutettava niiden tueksi jatkotoimia muun muassa myöntämällä kansallisella tasolla riittävät kansalliset resurssit ja panostamalla erityisesti digitalisaation ja ympäristökestävyyden valtavirtaistamiseen koko ammatillisen koulutuksen alalla, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon koulutuslaitoksille kansallisen toimintaympäristön mukaisesti kuuluvan vastuun ja riippumattomuuden.

            ON TYYTYVÄINEN SIIHEN; ETTÄ KOMISSIO AIKOO TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN
      panna täytäntöön ammatillista koulutusta koskevan unionin toimintapolitiikan, jolla tuetaan jäsenvaltioiden toimia, muun muassa seuraavasti:

                  26.

                  Varmistetaan ammatillista koulutusta koskevan EU:n toimintapolitiikan tehokas hallinnointi ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan kolmikantaisen komitean välityksellä, jatkuvan työohjelman pohjalta ja yhteistyössä ammatillisesta koulutuksesta vastaavien pääjohtajien (37), opiskelijajärjestöjen ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien kanssa.

                  27.

                  Varmistetaan, että ammatillista koulutusta koskeva EU:n toimintapolitiikka otetaan kaikilta osin huomioon, kun edistetään EU:n elpymissuunnitelmaa, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan uutta teollisuusstrategiaa sekä pk-yritysstrategiaa kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten, ja että se sisältyy yhtenäisenä ja johdonmukaisena osana kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi toteutettavaan Euroopan osaamisohjelmaan, digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan, eurooppalaisen koulutusyhteistyön yleisiin puitteisiin ja eurooppalaiseen koulutusalueeseen.

                  28.

                  Annetaan lisätukea oppisopimuskoulutusta koskeville rakenneuudistuksille oppisopimuskoulutuksen tukipalvelun kautta, ja annetaan uutta pontta eurooppalaiselle oppisopimusyhteenliittymälle synergiassa nuorisotakuun kanssa. Laajennetaan vähitellen ammatillisen koulutuksen tukipalveluita yhteistyössä Cedefopin kanssa.

                  29.

                  Selvitetään mikrotutkintojen toimintaperiaatetta ja käyttömahdollisuuksia, myös ammatillisessa koulutuksessa, yhdessä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, myös EQF:ää käsittelevässä neuvoa-antavassa ryhmässä, kuten Euroopan osaamisohjelmassa ehdotetaan.

                  30.

                  Tuetaan tavoitetta perustaa ja kehittää asteittain ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden eurooppalaisia foorumeita ja tutkia yhdessä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa keskeisiä eurooppalaisia ammattiprofiileja osana Europass-alustaa, jota täydennetään mahdollisuuksien mukaan avoimuutta edistävien eurooppalaisten välineiden puitteissa kehitetyllä ammatillisella digitaalisella sisällöllä, jotta voidaan helpottaa oppijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta sekä tutkintojen avoimuutta ja tunnustamista.

                  31.

                  Tuetaan ammatillisen koulutuksen tarjonnan laadullista ja tehokasta digitalisointia sekä oppilaitoksessa että työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa edistämällä eurooppalaisten osaamiskehysten (38) ja itsearviointivälineiden (39) käyttöä ja tutkimalla ammatillisten oppilaitosten EU:n laajuisen tutkimuksen toteutettavuutta.

                  32.

                  Vahvistetaan eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää sekä digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistäviä yhteenliittymiä Euroopan osaamisohjelman mukaisesti.

                  33.

                  Edistetään eurooppalaisia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä kansainvälisissä yhteyksissä niin, että ne tunnustetaan maailmanlaajuisesti esikuvaksi ammatillisessa koulutuksessa oleville oppijoille, mukaan lukien tukemalla ammatillisen koulutuksen järjestelmien kansainvälistymistä, myös EU:n ehdokasmaissa ja naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa, yhteistyössä Euroopan koulutussäätiön kanssa, ja tukemalla ammattitaitokilpailuja ja viestintäkampanjoita, joilla lisätään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta ja parannetaan sen imagoa, sekä tarjoamalla tietoa ammatillisesta koulutuksesta ja siihen liittyvistä uramahdollisuuksista käyttäjäystävällisessä muodossa Europass-järjestelmän ominaisuuksien pohjalta ja kehittämällä niitä edelleen.

                  34.

                  Tehdään yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti OECD:n, ILO:n, Unescon ja Maailmanpankin, kanssa ammatillisen koulutuksen alalla.

                  35.

                  Tuetaan jäsenvaltioiden toimia tämän suosituksen panemiseksi täytäntöön, vahvistetaan ammatillisten oppilaitosten valmiuksia, niiden digitalisointi ja ympäristökestävyys mukaan lukien, ja edistetään ammatillista koulutusta koskevaa tutkimusta sekä kansallisella että EU:n tasolla rahoituksella, jota saadaan asiaankuuluvista unionin rahastoista ja ohjelmista (Next Generation EU (elpymis- ja palautumistukiväline ja REACT-EU- väline, koheesiota ja Euroopan alueita tukeva elpymisapu), Euroopan sosiaalirahasto plus, Sure-ohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto, InvestEU, Erasmus+, Horisontti Eurooppa, Interreg, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja nykyaikaistamisrahasto).

                  36.

                  Varmistetaan laadullinen ja määrällinen seuranta tässä suosituksessa määriteltyjen yhteisten tavoitteiden sekä muiden asiaankuuluvien tietojen pohjalta, investointeja koskevat tiedot mukaan lukien, ja otetaan nämä tiedot huomioon eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja asiaankuuluvissa eurooppalaisissa seuranta- ja raportointikehyksissä sekä raportoidaan neuvostolle tämän suosituksen täytäntöönpanosta viiden vuoden välein kansallisella ja Euroopan unionin tasolla käytettävissä olevien tietojen ja Cedefopin vuotuisen seurannan pohjalta.

            Tällä suosituksella korvataan ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus.

         Tehty Brysselissä 24 päivänä marraskuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. ROTH

         (1)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

         (2)  Asiak. 13129/17.

         (3)  COM(2019) 640 final.

         (4)  COM(2020) 14 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 102 final.

         (7)  COM(2020) 98 final.

         (8)  COM(2020) 380 final.

         (9)  COM(2020) 103 final.

         (10)  COM(2020) 152 final.

         (11)  COM(2020) 442 final.

         (12)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1).

         (13)  EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2.

         (14)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25.

         (15)  COM(2016) 381 final.

         (16)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.

         (17)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 11.

         (18)  EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1.

         (19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/55/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132).

         (21)  Cedefopin määritelmän perusteella (Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus: Terminology of European Education and Training Policy, 2014).

         (22)  Tavoitteet määritellään EU:n keskiarvoina, jotka jäsenvaltioiden on yhteisesti saavutettava. Kun komissio raportoi edistymisestä näiden tavoitteiden saavuttamisessa, myös silloin kun sillä on merkitystä eurooppalaisen ohjausjakson kannalta, sen olisi otettava huomioon erilaisten kansallisten järjestelmien ja olosuhteiden erityispiirteet. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti mahdollisuuksia saada unionin rahoitusta kunkin kansallisten olosuhteiden, painopisteiden ja haasteiden mukaisesti. Nämä kolme määrällistä tavoitetta eivät vaikuta päätöksiin siitä, miten monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 ja Next Generation EU -välineeseen kuuluvat unionin rahoitusvälineet pannaan täytäntöön.

         (23)  Tämä kattaa 20–34-vuotiaat, jotka ovat valmistuneet 1–3 vuotta aiemmin keskiasteen ammatillisesta koulutuksesta tai keskiasteen jälkeisestä ammatillisesta koulutuksesta, joka ei ole korkea-asteen koulutusta.

         (24)  Tämä kattaa 20–34-vuotiaat, joiden koulutus on päättynyt 1–3 vuotta aiemmin. Indikaattori perustuu tietoihin, jotka kerätään vuodesta 2021 alkaen osana EU:n työvoimatutkimusta komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/2240 mukaisen muuttujan "HATWORK" määritelmän mukaisesti. Tällä tarkoitetaan työpaikalla markkinayksikössä tai markkinattomassa yksikössä (eli yrityksessä, julkisessa laitoksessa tai voittoa tavoittelemattomassa järjestössä) hankittua työkokemusta, joka oli kuulunut sellaisen virallisen koulutusohjelman opetusohjelmaan, joka johti korkeimpaan hyväksytysti suoritettuun koulutustasoon. Jos vastaaja on suorittanut useita työjaksoja, työkokemukseksi olisi katsottava kaikkien työjaksojen yhteenlaskettu kesto. Työkokemus olisi ilmaistava kokoaikaiseksi muutettuna.

         (25)  Tämä mitataan kalenterivuoden aikana liikkuvien opiskelijoiden osuutena ammatillisesta koulutuksesta valmistuneiden saman vuoden kohortista. Indikaattori perustuu Erasmus+-ohjelmasta saatuihin liikkumista koskeviin tietoihin ja ammatillisesta koulutuksesta valmistuneita koskeviin Unescon, OECD:n ja Eurostatin tietoihin. Erasmus+-ohjelman tietojen täydentämiseksi voitaisiin tarvittaessa käyttää myös kansallisten viranomaisten liikkuvuusohjelmista saatuja tietoja, jos tällaisia tietoja on saatavilla ja edellyttäen, että ne ovat vertailukelpoisia Erasmus+-ohjelman tietojen kanssa, myös liikkuvuusjaksojen keston osalta. Jos käytetään kansallisilta viranomaisilta saatuja tietoja, ne olisi esitettävä läpinäkyvästi.

         (26)  Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22 päivänä toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa määritellään seuraavat avaintaidot: lukutaito, monikielitaito, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian ja insinööritieteiden alan taidot, digitaalitaidot, henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot, kansalaistaidot, yrittäjyystaidot sekä kulttuuritietoisuuteen ja kulttuurin ilmaisumuotoihin liittyvät taidot.

         (27)  Sellaisina kuin ne on määritelty laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa.

         (28)  Sellaisena kuin se on määritelty nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä 2013 annetussa neuvoston suosituksessa.

         (29)  Näihin voisi kuulua yritysten välisiä koulutuskeskuksia.

         (30)  Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti.

         (31)  Esimerkiksi Selfie-itsearviointivälineellä tuetaan ammatillisia oppilaitoksia digitaaliteknologian tehokkaassa opetus- ja oppimiskäytössä ja yhteistyön tehostamisessa työnantajien kanssa työssäoppimisen ohjelmissa.

         (32)  Näihin voi lisäksi sisältyä yhteistoiminnallista opetusta, monialaista ja hankepohjaista oppimista sekä uusia organisaatiomenetelmiä koulutuslaitoksissa ja yrityksissä sekä tekoälyn käyttöä.

         (33)  Näihin voi sisältyä useita urakehityspolkuja, aiemman ammatillisen työkokemuksen tunnustaminen ja toimiminen hybridiopetusta antavana opettajana tai kouluttajana kansallisen toimintaympäristön mukaisesti.

         (34)  Esimerkiksi yhteisymmärryspöytäkirjan ja opintosopimuksen mallit.

         (35)  Vertaisarviointi on eräänlainen vapaaehtoinen vastavuoroinen oppimistoimi, jonka tavoitteena on tukea laadunvarmistusjärjestelyjen parantamista ja avoimutta järjestelmätasolla mutta joka ei kuitenkaan johda hyväksymismenettelyihin. Se perustuu erityiseen menetelmään, joka ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston on määrä kehittää.

         (36)  Korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26 päivänä marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti.

         (37)  Jäsenvaltiot nimeävät ammatillisesta koulutuksesta vastaavat pääjohtajat.

         (38)  Tällaisia ovat esimerkiksi kansalaisille tarkoitettu digitaalisten taitojen puitekehys (DigComp), opettajille ja kouluttajille tarkoitettu digitaalisten taitojen puitekehys (DigCompEdu) ja organisaatioille tarkoitettu digitaalisten taitojen puitekehys (DigCompO).

         (39)  Esimerkiksi Selfie-itsearviointiväline.

         LIITE I
         Taitoja ja koulutusta koskevat unionin säädökset

            1.

               Neuvoston suositus, annettu 28. kesäkuuta 2011, koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (1).

            2.

               Neuvoston suositus, annettu 20. joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (2).

            3.

               Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta – Eurooppalaisen koulutusyhteistyön uudet painopisteet (3).

            4.

               Neuvoston suositus, annettu 19. joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (4).

            5.

               Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2017, eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta (5).

            6.

               Neuvoston suositus, annettu 20. marraskuuta 2017, tutkinnon suorittaneiden seurannasta (6).

            7.

               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/646, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2018, yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta (7).

            8.

               Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22. toukokuuta 2018 annettu neuvoston suositus (8).

            9.

               Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta (9).

            10.

               Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (10).

            11.

               Neuvoston päätelmät neuvoston suosituksen "Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille" täytäntöönpanosta (11).

            12.

               Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (12).

            13.

               Neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (13).

            14.

               Komission tiedonanto "Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020" (14).

            (1)  EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

            (2)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

            (3)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25.

            (4)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

            (5)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

            (6)  EUVL C 423, 9.12.2017, s. 1.

            (7)  EUVL L 112, 2.5.2018, s. 42.

            (8)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1

            (9)  EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7.

            (10)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1.

            (11)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 23.

            (12)  EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1.

            (13)  Asiak. 13432/19.

            (14)  COM(2019) 650 final.

         LIITE II
         EQAVET-viitekehys
         Osa A. EQAVET-viitekehyksen ohjeelliset kuvaajat

         Tässä liitteessä esitetään ohjeelliset kuvaajat, joiden tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita ja ammatillisen koulutuksen tarjoajia näiden asianmukaiseksi katsomalla tavalla EQAVET-viitekehyksen täytäntöönpanossa. Ne on jäsennelty laatusyklin vaiheiden mukaan: suunnittelu – täytäntöönpano – arviointi – tarkistaminen. Niitä voidaan soveltaa sekä ammatilliseen perus- että jatkokoulutukseen, ja niitä voidaan soveltaa kaikkiin oppimisympäristöihin, niin kouluopetukseen kuin työssäoppimiseenkin oppisopimusjärjestelmät mukaan luettuina.

                     Laatuvaatimukset

                     Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla

                     Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen tarjoajan tasolla

                     Suunnittelu perustuu asianomaisten sidosryhmien yhteiseen strategiseen näkemykseen ja sisältää selkeitä päämääriä ja tavoitteita, toimia ja indikaattoreita.

                     Ammatillisen koulutuksen päämäärät ja tavoitteet kuvataan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja ne ovat yhteydessä Euroopan tason tavoitteisiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin ympäristöä ja kestävyyttä koskevat näkökohdat huomioon ottaen.
                     Työmarkkinaosapuolet ja kaikki muut asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat ammatillisen koulutuksen tavoitteiden asettamiseen eri tasoilla.
                     Tavoitteet asetetaan ja niiden toteutumista seurataan erityisten indikaattorien avulla (onnistumiskriteerit).
                     Työmarkkinoiden ja yhteiskunnan koulutustarpeiden tunnistamiseen on määritelty mekanismit ja menettelyt.

                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajien asettamat paikalliset tavoitteet vastaavat ammatillista koulutusta koskevan toimintapolitiikan eurooppalaisia, kansallisia ja alueellisia päämääriä ja tavoitteita.
                     On asetettu selkeät päämäärät ja tavoitteet ja niiden toteutumista seurataan, ja ohjelmat suunnitellaan niiden saavuttamiseksi.
                     Työmarkkinaosapuolia ja kaikkia muita asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullaan jatkuvasti paikallisten tai yksilöllisten erityistarpeiden tunnistamiseksi.
                     Vastuunjako laadunhallinnassa ja laadun kehittämisessä on selkeä.
                     Henkilökunta osallistuu aikaisessa vaiheessa suunnitteluun, myös laadun kehittämiseen.

                     On suunniteltu tiedotusmenettelyt, joilla varmistetaan, että laatua koskevat tulokset julkistetaan parhaalla mahdollisella tavalla kansallisten tai alueellisten tietosuojavaatimusten mukaisesti.
                     Henkilöiden pätevyyden tunnustamista, validointia ja sertifiointia varten on määritelty normit ja ohjeistus.
                     Ammatillisen koulutuksen tutkinnot kuvataan oppimistulosten perusteella.
                     Tutkintojen suunnittelun, arvioinnin ja tarkistamisen laadunvarmistusta varten on määritelty mekanismit.
                     Ammatillisten koulutusohjelmien tarkoituksena on mahdollistaa joustavat oppimispolut ja vastata nopeasti työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin.

                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajat suunnittelevat yhteistyöaloitteita muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.
                     Asianomaiset sidosryhmät osallistuvat paikallisten tarpeiden analysointiprosessiin.
                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajilla on käytössään selkeä ja avoin laadunvarmistusjärjestelmä.
                     Suunnitelluilla toimenpiteillä on tarkoitus varmistaa, että tietosuojasääntöjä noudatetaan.

                     Toteutussuunnitelmien tekemisessä kuullaan sidosryhmiä, ja ne sisältävät selkeitä periaatteita.

                     Toteutussuunnitelmat laaditaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja muiden asianomaisten eri tasoilla toimivien sidosryhmien kanssa.
                     Toteutussuunnitelmissa on otettu huomioon tarvittavat resurssit, käyttäjien valmiudet ja tueksi tarvittavat välineet ja ohjeet.
                     Eri tasoilla tapahtuvaa toteutusta varten on laadittu ohjeita ja normeja. Näihin ohjeisiin ja normeihin sisältyy tutkintojen arviointi, validointi ja sertifiointi.
                     Täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyy opettajien ja kouluttajien koulutukseen suunnattava erityistuki, mukaan lukien digitaaliset taidot ja ympäristön kestävyys.

                     Resurssien sisäinen kohdentaminen tai jako on tarkoituksenmukaista toteutussuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden kannalta.
                     Asiaankuuluvia ja osallistavia kumppanuuksia, myös opettajien ja kouluttajien välisiä kumppanuuksia, tuetaan aktiivisesti suunniteltujen toimien toteuttamiseksi.
                     Henkilöstön osaamisen strategisessa kehittämissuunnitelmassa määritellään opettajien ja kouluttajien koulutustarpeet.
                     Henkilöstö osallistuu säännöllisesti koulutukseen ja kehittää yhteistyötä asianomaisten ulkoisten sidosryhmien kanssa tukeakseen valmiuksien kehittämistä ja laadun parantamista sekä tehostaakseen toimintaa.

                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajien vastuu toteutusprosessissa on kuvattu selkeästi ja esitetty läpinäkyvästi.
                     Kansallinen ja/tai alueellinen laadunvarmistuksen viitekehys on laadittu, ja se sisältää ammatillisen koulutuksen tarjoajia koskevia ohjeita ja laatuvaatimuksia, joilla edistetään jatkuvaa parantamista ja itsesääntelyä.

                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajien ohjelmat mahdollistavat sen, että oppijat saavuttavat odotetut oppimistulokset ja osallistuvat oppimisprosessiin.
                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajat vastaavat yksilöllisiin tarpeisiin oppijakeskeisellä toimintatavalla, jonka avulla oppijat voivat saavuttaa odotetut oppimistulokset.
                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajat edistävät opetus- ja oppimismenetelmien innovointia kouluissa ja työpaikoilla apunaan digitaaliteknologia ja verkko-opiskeluvälineet.
                     Ammatillisen koulutuksen tarjoajat käyttävät päteviä, tarkkoja ja luotettavia menetelmiä arvioidessaan yksilöllisiä oppimistuloksia.

                     Tuloksia ja prosesseja arvioidaan säännöllisesti ja
                     arvioinnin tueksi toteutetaan mittauksia.

                     Arviointiin on laadittu menetelmä, joka kattaa sisäisen ja ulkoisen arvioinnin.
                     Sidosryhmien osallistumisesta seuranta- ja arviointiprosessiin on sovittu, ja se on kuvattu selkeästi.
                     Laadun parantamista ja varmistamista koskevat kansalliset tai alueelliset normit ja prosessit ovat asianmukaisia ja oikeassa suhteessa alan tarpeisiin.
                     Järjestelmissä toteutetaan itsearviointia ja tarvittaessa sisäistä ja ulkoista tarkistusta.

                     Itsearviointi suoritetaan säännöllisin väliajoin kansallisten ja alueellisten sääntöjen tai puitteiden mukaisesti tai ammatillisen koulutuksen tarjoajien aloitteesta, ja se kattaa myös ammatillisten oppilaitosten digitaalisen valmiuden ja ympäristökestävyyden.
                     Arviointi ja tarkistaminen kattavat koulutusprosessit ja -tulokset, mukaan lukien opiskelijoiden tyytyväisyyden ja henkilöstön suoritusten ja tyytyväisyyden arvioinnin.

                     Varhaisvaroitusjärjestelmät on otettu käyttöön.
                     Tulosindikaattoreita sovelletaan.
                     Tietojen kerääminen on merkityksellistä, säännöllistä ja johdonmukaista niin, että sen avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa kehittämistä edellyttävät alueet. Tietojen keräämistä varten on laadittu asianmukaiset menettelyt, kuten kyselylomakkeet ja indikaattorit tai mittajärjestelmät.

                     Arviointi ja tarkistaminen sisältävät tiedon keruun ja käyttämisen sekä asiaankuuluvat ja tehokkaat mekanismit, joilla varmistetaan sisäisten ja ulkoisten sidosryhmien osallistuminen.
                     Varhaisvaroitusjärjestelmät on otettu käyttöön.

                     Tarkistaminen

                     Tarkistamisessa käytettävät menettelyt, mekanismit ja välineet on määritelty ja niitä käytetään tulosten parantamiseen kaikilla tasoilla.
                     Prosesseja tarkistetaan säännöllisesti ja muutossuunnitelmia laaditaan. Järjestelmiä mukautetaan vastaavasti.
                     Tiedot arvioinnin tuloksista julkistetaan.

                     Opiskelijoiden palaute yksittäisestä oppimiskokemuksesta sekä oppimis- ja opetusympäristöstä kootaan. Tämä yhdessä opettajien, kouluttajien ja kaikkien muiden asiaankuuluvien sidosryhmien palautteen kanssa otetaan huomioon jatkotoimia suunniteltaessa.
                     Tiedot tarkistamisen tuloksista julkistetaan laajasti.
                     Palautetta ja tarkistamista koskevat menettelyt ovat osa organisaation strategista oppimisprosessia, ja niillä tuetaan korkealaatuisen tarjonnan kehittämistä ja parannetaan oppijoiden mahdollisuuksia.
                     Arvioinnin tuloksista keskustellaan asianomaisten sidosryhmien kanssa, ja asianmukaisia toimintasuunnitelmia toteutetaan.

               Osa B. EQAVET-indikaattoreiden viitejoukko

         Tässä jaksossa esitetään viiteindikaattorit, joita voidaan käyttää tukemaan kansallisten tai alueellisten ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja/tai ammatillisen koulutuksen tarjoajien arviointia ja laadun parantamista.

                     Indikaattori

                     Indikaattorityyppi

                     Toiminnan tarkoitus

                     Laadunvarmistuksen yleisluonteiset indikaattorit

                     Nro 1

                     Laadunvarmistusjärjestelmien merkittävyys ammatillisen koulutuksen tarjoajille:

                                 d)

                                 laissa määriteltyjä tai oma-aloitteisia sisäisiä laadunvarmistusjärjestelmiä soveltavien ammatillisen koulutuksen tarjoajien osuus

                                 e)

                                 hyväksyttyjen ammatillisen koulutuksen tarjoajien osuus

                     Konteksti- tai panosindikaattori

                     Edistää laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua ammatillisen koulutuksen tarjoajien tasolla
                     Lisätä avoimuutta koulutuksen laatuasioissa
                     Parantaa koulutustarjontaa koskevaa vastavuoroista luottamusta

                     Nro 2

                     Investoinnit opettajien ja kouluttajien koulutukseen:

                                 a)

                                 jatkokoulutukseen osallistuvien opettajien ja kouluttajien osuus

                                 b)

                                 sijoitettujen varojen määrä, digitaalisiin taitoihin sijoitetut varat mukaan lukien

                     Panos- tai prosessi-indikaattori

                     Edistää opettajien ja kouluttajien vastuuta ammatillisen koulutuksen laadun kehittämisprosessista
                     Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän kehitykseen
                     Lisätä yksilöiden oppimisvalmiuksien kehittämistä
                     Parantaa opiskelijoiden suorituksia

                     Ammattikoulutuspolitiikan laatutavoitteita tukevat indikaattorit

                     Nro 3

                     Ammatillisten koulutusohjelmien osallistumisaste:
                     Ammatillisten koulutusohjelmien osanottajamäärä (1), jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein (2)

                     Panos-, prosessi- tai tuotosindikaattori

                     Saada ammatillisen koulutuksen järjestelmän ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien tason perustietoa ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta
                     Kohdentaa tukea ammatilliseen koulutukseen pääsyn lisäämiseen, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

                     Nro 4

                     Ammatillisten koulutusohjelmien suorittamisaste:
                     Ammatillisen koulutusohjelman onnistuneesti suorittaneiden tai kesken jättäneiden henkilöiden määrä, jaoteltuna koulutusohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein

                     Prosessi-, tuotos- tai tulosindikaattori

                     Saada perustietoa koulutuksen etenemisestä ja koulutusprosessien laadusta
                     Laskea keskeytysaste verrattuna osallistumisasteeseen
                     Tukea koulutuksen onnistunutta loppuun suorittamista yhtenä ammatillisen koulutuksen pääasiallisista laatutavoitteista
                     Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

                     Nro 5

                     Ammatillisten koulutusohjelmien työllistymisaste:

                                 a)

                                 ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden sijoittuminen määrätyn ajan kuluttua koulutuksen päättymisestä, jaoteltuna koulutusohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein (3)

                                 b)

                                 työllistyneiden opiskelijoiden osuus määrätyn ajan kuluttua koulutuksen päättymisen jälkeen, jaoteltuna koulutusohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein

                     Tulosindikaattori

                     Tukea työllistyvyyttä
                     Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin
                     Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

                     Nro 6

                     Opittujen taitojen käyttö työpaikalla:

                                 a)

                                 tiedot henkilöiden koulutuksen päättymisen jälkeen saamasta toimesta, jaoteltuna koulutuksen tyypin mukaan ja yksilöllisin perustein

                                 b)

                                 henkilöiden ja työnantajien tyytyväisyysaste suhteessa opittuihin taitoihin ja pätevyyteen

                     Tulosindikaattori
                     (yhdistelmä laadullisia ja määrällisiä tietoja)

                     Lisätä työllistyvyyttä
                     Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin
                     Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

                     Taustatiedot

                     Nro 7

                     Työttömyysaste (4)
                        4 jaoteltuna yksilöllisin perustein

                     Konteksti-indikaattori

                     Taustatiedot toimintapolitiikasta päättämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla

                     Nro 8

                     Heikommassa asemassa olevien ryhmien esiintyvyys:

                                 a)

                                 heikommassa asemassa oleviksi määriteltyjen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien prosenttiosuus (määritellyllä alueella tai vaikutusalueella), jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan

                                 b)

                                 heikommassa asemassa olevien ryhmien onnistumisaste, jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan

                     Konteksti-indikaattori

                     Taustatiedot toimintapolitiikasta päättämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla
                     Tukea heikommassa asemassa olevien ryhmien pääsyä ammatilliseen koulutukseen
                     Tukea heikommassa asemassa oleville ryhmille mukautettua koulutustarjontaa

                     Nro 9

                     Mekanismit työmarkkinoiden koulutustarpeiden tunnistamiseksi:

                                 a)

                                 tiedot mekanismeista, joita on perustettu kysynnän muutosten tunnistamiseksi eri tasoilla

                                 b)

                                 näyttö tällaisten mekanismien käytöstä ja niiden tehokkuudesta

                     Konteksti- tai panosindikaattori (laadulliset tiedot)

                     Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin
                     Tukea työllistyvyyttä

                     Nro 10

                     Ohjelmat, joilla edistetään pääsyä ammatilliseen koulutukseen ja annetaan opastusta (mahdollisille) ammatillisen koulutuksen oppijoille:

                                 a)

                                 tiedot olemassa olevista ohjelmista eri tasoilla

                                 b)

                                 näyttö ohjelmien tehokkuudesta

                     Prosessi-indikaattori (laadulliset tiedot)

                     Edistää myös heikommassa asemassa olevien ryhmien pääsyä ammatilliseen koulutukseen
                     Opastuksen antaminen (mahdollisille) ammatillisen koulutuksen oppijoille
                     Tukea mukautettua koulutustarjontaa

            (1)  Peruskoulutuksessa opiskelija lasketaan osallistujaksi vasta 6 viikon jälkeen. Elinikäisessä oppimisessa virallisiin ammatillisiin koulutusohjelmiin hyväksytyn väestön prosenttiosuus.

            (2)  Sukupuolta ja ikää koskevien perustietojen lisäksi voitaisiin soveltaa muita sosiaalisia perusteita, esimerkiksi koulunkäynnin keskeyttäneet, korkein tutkinto, maahanmuuttajat, vammaiset ihmiset ja työttömyyskauden pituus.

            (3)  Peruskoulutuksessa myös tiedot koulunkäynnin keskeyttäneiden sijoittumisesta.

            (4)  ILO:n määritelmä: 15–74-vuotiaat henkilöt, joilla ei ole työtä, jotka hakevat työtä aktiivisesti ja jotka ovat valmiita aloittamaan työnteon.