title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä lokakuuta 2005, kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamiseksi Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten

text:
               3.11.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 289/26

      NEUVOSTON SUOSITUS,

   annettu 12 päivänä lokakuuta 2005,
   kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamiseksi Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten
   (2005/762/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
   ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
   ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (3),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Vahvistaakseen ja jäsennelläkseen eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa komissio katsoi tammikuussa 2000 tarpeelliseksi luoda eurooppalainen tutkimusalue, joka on Euroopan yhteisön tutkimustoiminnan perusta tulevaisuudessa.

               (2)

               Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi tukensa eurooppalaiselle tutkimusalueelle ja asetti tavoitteeksi, että yhteisöstä on tultava vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous.

               (3)

               Talouden globalisaatio edellyttää tutkijoiden liikkuvuuden lisäämistä, mikä tunnustettiin Euroopan yhteisön kuudennessa puiteohjelmassa (4), kun siinä avattiin useampia ohjelmia Euroopan unionin ulkopuolelta peräisin oleville tutkijoille.

               (4)

               Jotta voitaisiin päästä Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään tavoitteeseen, jonka mukaan 3 prosenttia BKT:sta olisi investoitava tutkimukseen, yhteisön arvioidaan tarvitsevan 700 000 tutkijaa. Tavoitteeseen pääsemiseksi tarvitaan useita toisiaan tukevia toimia, kuten nuorten kannustaminen tiedeuralle, naisten tieteelliseen tutkimukseen osallistumisen edistäminen, koulutusmahdollisuuksien ja liikkuvuuden lisääminen tutkimuksen alalla, tutkijoiden uranäkymien parantaminen yhteisössä sekä tutkimustarkoituksessa yhteisön alueelle pyrkivien kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottaminen.

               (5)

               Ennen kuin kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annettu neuvoston direktiivi 2005/71/EY (5) pannaan täytäntöön, tässä suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita helpottamaan maahanpääsyä tästä hetkestä alkaen.

               (6)

               Koska Euroopan yhteisössä ei ole tarpeeksi tutkijoita ja tutkijoiden maahanpääsyä on näin ollen helpotettava, olisi helpotettava tutkijanvirkoihin pääsyä työmarkkinoilla esimerkiksi luopumalla työlupavaatimuksesta.

               (7)

               Jotta jäsenvaltiot voisivat kilpailla tutkijoista ja houkutella heitä alueelleen maailmanlaajuisesti, jäsenvaltioiden olisi helpotettava ja nopeutettava tutkijoiden viisumien ja oleskelulupien myöntämis- ja uusimismenettelyjä.

               (8)

               Suosituksen täytäntöönpanon ei pitäisi edistää aivovuotoa nousevan talouden maista tai kehitysmaista. Osana lähtömaiden kanssa harjoitettavaa kumppanuutta olisi kehitettävä liitännäistoimia, joilla pyritään tukemaan tutkijoiden uudelleenintegroitumista lähtömaihinsa ja edistämään tutkijoiden liikkuvuutta tavoitteena kokonaisvaltaisen maahanmuuttopolitiikan luominen. Tähän liittyen jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tasapaino kolmansista maista peräisin olevien tutkijoiden vastaanottamisen ja heidän kotimaansa tutkimuksen alaan liittyvien tarpeiden arvioinnin välillä. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon myös tutkijoiden henkilökohtainen tilanne erityisesti, jos asianomainen henkilö on sopimussuhteessa johonkin kotimaansa tutkimusorganisaatioon.

               (9)

               Koska perheenyhdistämisellä on ratkaiseva merkitys tutkijan tehdessä päätöstä asettumisesta Euroopan yhteisön alueelle tutkimustyötä varten, jäsenvaltioiden olisi helpotettava tutkijoiden perheenjäsenten yhdistämistä esimerkiksi asioissa, jotka koskevat työmarkkinoille pääsyä ja perheenjäsenten mahdollisuutta jättää hakemus, kun he ovat laillisesti kyseisen jäsenvaltion alueella.

               (10)

               Päättäessään perheenjäsenille myönnettävien oleskelulupien voimassaoloajasta jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon, onko kyseisen henkilön suoritettava loppuun opintonsa vai ei.

               (11)

               Tutkijoiden maahanpääsymenettelyn parantamiseksi olisi suosittava tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa. Muita suosituksessa esitettyjä keinoja ovat toimivaltaisten viranomaisten yhteistyö ja verkottuminen. Erityisesti tutkijoiden liikkuvuutta koskeva Euroopan laajuinen portaali ja vastaavat kansalliset välineet ovat tärkeä tietolähde tutkijoille.

               (12)

               Vuoden 2003 liittymisasiakirjan mukaan senhetkisten jäsenvaltioiden on aina kansallisia tai kansainvälisistä sopimuksista johtuvia toimenpiteitä soveltaessaan asetettava työmarkkinoilleen pääsyn osalta etusijalle työntekijät, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia, niihin työntekijöihin nähden, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia.

               (13)

               Toisessa jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia ja työskenteleviä Tšekistä, Kyproksesta, Virosta, Unkarista, Latviasta, Liettuasta, Maltasta, Puolasta, Slovakiasta ja Sloveniasta peräisin olevia siirtotyöläisiä ja heidän perheitään tai Tšekissä, Kyproksessa, Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa, Slovakiassa ja Sloveniassa laillisesti oleskelevia ja työskenteleviä toisesta jäsenvaltiosta tulleita siirtotyöläisiä ja heidän perheitään ei saa kohdella rajoittavammin kuin kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa tai Tšekissä, Kyproksessa, Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa, Slovakiassa ja Sloveniassa laillisesti oleskelevia ja työskenteleviä kolmansien maiden kansalaisia.

               (14)

               Tässä suosituksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet.

               (15)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti ja vaikuttamatta sanotun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamiseen, Irlanti ei osallistu tämän suosituksen antamiseen eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (16)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän suosituksen antamiseen eikä sen säännöksiä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (17)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen antamiseen eikä sen säännöksiä sovelleta Tanskaan,

         SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

               1)

               tutkimusta varten tapahtuvan maahanpääsyn osalta:

                           a)

                           helpottavat tutkijoiden pääsyä yhteisön alueelle tarjoamalla heille edulliset olosuhteet suorittaa tutkimusta, mieluiten luopumalla työlupavaatimuksesta tai vaihtoehtoisesti myöntämällä tutkijoille työluvan automaattisesti tai nopeutetulla menettelyllä;

                           b)

                           eivät rajoita kiintiöillä tutkijanvirkaa hakevien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa;

                           c)

                           varmistavat, että kolmansien maiden kansalaisilla on mahdollisuus työskennellä tutkijoina, mukaan lukien mahdollisuus tarvittaessa jatkaa työlupaa tai uusia se;

               2)

               oleskeluluvan osalta:

                           a)

                           myöntävät kolmansien maiden kansalaisten tutkimustarkoituksia varten hakemat oleskeluluvat mahdollisimman nopeasti ja helpottavat nopeutettuja menettelyjä;

                           b)

                           varmistavat, että tutkijoina toimivilla kolmansien maiden kansalaisilla on mahdollisuus uusia oleskelulupa;

                           c)

                           ottavat vähitellen tutkimusorganisaatiot mukaan tutkijoiden maahanpääsymenettelyyn;

               3)

               perheenyhdistämisen osalta helpottavat ja tukevat perheenjäsenten yhdistämistä tarjoamalla heille edulliset ja houkuttelevat olosuhteet ja menettelyt;

               4)

               operatiivisen yhteistyön osalta:

                           a)

                           helpottavat tutkijoiden mahdollisuuksia saada asiaa koskevaa tietoa ja edistävät tiedon saatavuutta kaikista asianmukaisista tiedonlähteistä;

                           b)

                           edistävät yhteyshenkilöverkostojen luomista toimivaltaisissa hallinnoissa;

                           c)

                           rohkaisevat tutkimusorganisaatioita kehittämään näitä verkostoja;

                           d)

                           toimittavat komissiolle tiedot toimista, jotka ne ovat toteuttaneet helpottaakseen kolmansien maiden tutkijoiden maahanpääsyä.

      Tehty Luxemburgissa 12 päivänä lokakuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CLARKE

      (1)  Lausunto annettu 12. huhtikuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  EUVL C 120, 20.5.2005, s. 60.

      (3)  EUVL C 71, 22.3.2005, s. 6.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002—2006) (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1.), päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  Ks. tämän virallisen lehden s. 15.


title: Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä helmikuuta 2010 , Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2008

text:
               20.2.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 45/16

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 16 päivänä helmikuuta 2010,
   Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2008
   (2010/103/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1), jota on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehdyn sisäisen sopimuksen (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto (yhdeksäs EKR), ja erityisesti sen 32 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun yhdeksänteen kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 96–103 artiklan,
   on tutkinut yhdeksännen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2008, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2008 siihen liitettyine komission vastauksineen (5),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 32 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut yhdeksännen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2008 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2008.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. SALGADO

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUVL C 269, 10.11.2009, s. 257.


title: 2014/881/EU: Komission suositus, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014 , yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien noudattamistason todentamismenettelystä olemassa olevilla radoilla

text:
               12.12.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 356/520

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä marraskuuta 2014,
      yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien noudattamistason todentamismenettelystä olemassa olevilla radoilla

         (2014/881/EU)

      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komission asetuksen (EU) N:o 1299/2014 (2) (infrastruktuuriosajärjestelmän YTE) liitteessä olevan 7.3.4 kohdan ja komission asetuksen (EU) N:o 1301/2014 (3) (energiaosajärjestelmän YTE) liitteessä olevan 7.3.4 kohdan mukaisesti yhteentoimivuuden teknisten eritelmien, jäljempänä ’YTE’, perusparametrien noudattamistason todentaminen on vapaaehtoista olemassa olevilla radoilla, joilla ei ole meneillään uudistus- tai parannushankkeita. YTE:ien perusparametrien noudattamistason todentamisen olisi oltava vapaaehtoista myös sellaisilla olemassa olevilla radoilla, joille ei ole meneillään EY-tarkastusmenettelyyn kuulumattomia hankkeita.

                  (2)

                  Rataverkon haltijan olisi voitava vapaaehtoisesti lisätä infrastruktuurirekisteriin tiedot YTE:ien perusparametrien noudattamistasosta olemassa olevalla radalla. Olisi annettava suositus vakiomuotoisesta menettelystä, jota on käytettävä YTE:ien perusparametrien noudattamistason todentamiseen.

                  (3)

                  Komission suosituksen 2011/622/EU (4) liitteessä viitataan infrastruktuuria ja energiaa koskevien YTE:ien aiempiin versioihin, ja se olisi siksi päivitettävä.

                  (4)

                  Selkeyden ja yksinkertaistamisen vuoksi on suotavaa korvata suositus 2011/622/EU tällä komission suosituksella.

                  (5)

                  Direktiivin 2008/57/EY 29 artiklalla perustettua komiteaa on kuultu,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

                  1.

                  Liitteessä säädettyä menettelyä olisi käytettävä olemassa olevia ratoja koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien noudattamistason todentamisessa.

                  2.

                  Tällä suosituksella korvataan suositus 2011/622/EU.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2014.

               Komission puolesta

            Violeta BULC

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

         (2)  Komission asetus (EU) N:o 1299/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

         (3)  Komission asetus (EU) N:o 1301/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (katso tämän virallisen lehden sivu 179).

         (4)  Komission suositus 2011/622/EU, annettu 20 päivänä syyskuuta 2011, yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien noudattamistason todentamismenettelystä olemassa olevilla radoilla (EUVL L 243, 21.9.2011, s. 23).

         LIITE
         1.   Johdanto

         1.1   Tekninen soveltamisala

         Tämä menettely koskee seuraavia Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmiä:

                     a)

                     infrastruktuuria koskeva rakenteellinen osajärjestelmä ja

                     b)

                     energiaa koskeva rakenteellinen osajärjestelmä,

               Ne sisältyvät direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 1 kohdassa esitettyyn osajärjestelmäluetteloon.
         1.2   Maantieteellinen soveltamisala

         Tämän menettelyn maantieteellinen soveltamisala on direktiivissä 2008/57/EY määritelty EU:n rautatiejärjestelmä.
         1.3   Määritelmät

         Tässä menettelyssä tarkoitetaan

                     a)

                     ’EI:llä’ olemassa olevaa infrastruktuuria (kiinteitä laitteistoja), joka ei kuulu EY-tarkastusmenettelyn soveltamisalaan;

                     b)

                     ’EI-vaatimustenmukaisuuden todentamisella’ sen tarkastamista, ovatko osajärjestelmän ja/tai olemassa olevien ratojen osan perusparametrit asiaankuuluvien YTE:ien mukaisia;

                     c)

                     ’EI-todentamistodistuksella’ asiakirjaa, jonka riippumaton arvioija antaa suoritettuaan EI-vaatimustenmukaisuuden todentamisen;

                     d)

                     ’EI-todentamisvakuutuksella’ asiakirjaa, jonka hakija antaa saatuaan EI-todentamistodistuksen.

               2.   Menettely yhteentoimivuuden teknisten eritelmien noudattamisen todentamiseksi olemassa olevilla radoilla

         2.1   Tarkoitus

         Seuraavaa menettelyä voidaan soveltaa sen todentamiseen, että olemassa olevat kiinteät laitteistot ovat YTE:ien mukaisia, vaikka ne eivät kuulu EY-tarkastusmenettelyn soveltamisalaan.
         Menettelyn soveltaminen on vapaaehtoista.
         2.2   YTE:n perusparametrien noudattamistason todentamismenettely

         2.2.1   Tämä YTE:n perusparametrien noudattamistason todentamismenettely on EI-vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely. Menettelyn mukaan hakija täyttää 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5.2 ja 2.2.5.3 kohdassa säädetyt velvoitteet ja varmistaa ja vakuuttaa yksinomaisella vastuullaan, että kyseinen osajärjestelmä, johon on sovellettu 2.2.4 kohdan säännöksiä, täyttää yhden tai useamman asiaa koskevan YTE:n vaatimukset.
         2.2.2   Hakija jättää osajärjestelmän EI-vaatimustenmukaisuuden todentamista koskevan hakemuksen valitsemalleen riippumattomalle arvioijalle.
         Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:

                     a)

                     hakijan nimi ja osoite sekä valtuutetun edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen, ja

                     b)

                     tekniset asiakirjat.

               2.2.3   Tekniset asiakirjat
         2.2.3.1   Hakijan on koottava yhteen tekniset asiakirjat ja toimitettava ne 2.2.4 kohdassa tarkoitetulle itsenäiselle arvioijalle. Asiakirjojen perusteella on voitava todentaa, missä määrin olemassa oleva osajärjestelmä on yhden tai useamman asianmukaisen YTE:n perusparametrien mukainen.
         2.2.3.2   Teknisiin asiakirjoihin on sisällyttävä mahdollisuuksien mukaan seuraavat osatekijät:

                     a)

                     olemassa olevan osajärjestelmän yleinen kuvaus;

                     b)

                     teknisten asiakirjojen kokoamiseksi tarvittavat asiakirjat;

                     c)

                     luettelo yhdenmukaistetuista standardeista ja/tai muista asianmukaisista teknisistä eritelmistä, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja/tai direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettavista kansallisista teknisistä eritelmistä, joita on sovellettu kokonaan tai osittain, sekä kuvaukset ratkaisuista, jotka on valittu yhden tai useamman asianmukaisen YTE:n vaatimusten täyttämiseksi, jos näitä yhdenmukaistettuja standardeja tai kansallisia standardeja ei ole sovellettu. Jos yhdenmukaistettuja tai kansallisia standardeja on sovellettu osittain, teknisissä asiakirjoissa täsmennetään osat, joita on sovellettu;

                     d)

                     osajärjestelmän käyttöä koskevat vaatimukset (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.);

                     e)

                     osajärjestelmän toiminnan ja kunnossapidon ymmärtämiseksi tarpeelliset kuvaukset ja selitykset;

                     f)

                     kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskevat tekniset asiakirjat;

                     g)

                     kaikki yhdessä tai useammassa asianmukaisessa YTE:ssä esitetyt tekniset vaatimukset, jotka on otettava huomioon osajärjestelmän kunnossapidossa tai toiminnassa;

                     h)

                     kaikki muut asianmukaiset tekniset todisteet, joilla voidaan osoittaa, että toimivaltaiset elimet ovat aiemmin hyväksyttävästi suorittaneet tarkastukset tai testit vastaavissa oloissa.

               2.2.3.3   Hakijan on pidettävä tekniset asiakirjat asianomaisten kansallisten viranomaisten saatavilla niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä.
         2.2.4   YTE:n perusparametrien noudattamistason todentamismenettely
         2.2.4.1   Hakijan valitseman riippumattoman arvioijan on otettava huomioon muiden elinten tai hakijan suorittamat tutkimukset, tarkastukset tai testit.
         2.2.4.2   Riippumattoman arvioijan keräämien todisteiden on oltava soveltuvia ja riittäviä sen todentamiseksi, missä määrin yhden tai useamman asianmukaisen YTE:n vaatimuksia on noudatettu, sekä sen todentamiseksi, että kaikki tarvittavat ja asianmukaiset tarkastukset ja testit on tehty.
         2.2.4.3   Jos olemassa oleva osajärjestelmä täyttää yhdessä tai useammassa asianmukaisessa YTE:ssä esitetyt vaatimukset, riippumaton arvioija voi antaa EI-todentamistodistuksen.
         2.2.5   EI-todentamisvakuutus
         2.2.5.1   Hakijan on laadittava kirjallinen EI-todentamisvakuutus osajärjestelmälle ja säilytettävä se niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä. EI-todentamisvakuutuksessa on yksilöitävä osajärjestelmä, jota varten se on laadittu.
         2.2.5.2   EI-todentamisvakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on laadittava tämän menettelyn 2.5 luvun mukaisesti.
         2.2.5.3   Jäljennös EI-todentamisvakuutuksesta on toimitettava pyynnöstä asiasta vastaaville viranomaisille.
         2.2.6   Tekniset asiakirjat
         2.2.6.1   Riippumaton arvioija vastaa EI-todentamisvakuutukseen liitettävien teknisten asiakirjojen kokoamisesta.
         2.2.6.2   EI-todentamisvakuutukseen liittyvät tekniset asiakirjat on toimitettava hakijalle.
         2.2.6.3   Hakijan on säilytettävä teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä; teknisten asiakirjojen jäljennös lähetetään muulle sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.
         2.3   Arvioitavat ominaisuudet

         YTE:n perusparametrien noudattamistason todentamismenettelyssä arvioitavat ominaisuudet on määritelty

                     —

                     infrastruktuuriosajärjestelmän osalta taulukossa 1 ja

                     —

                     energiaosajärjestelmän osalta taulukossa 2.

            Taulukko 1

            Infrastruktuuriosajärjestelmän arviointi EI-vaatimustenmukaisuuden todentamista varten

                     Arvioitavat ominaisuudet (infrastruktuuriosajärjestelmän YTE)

                     EY-tarkastusten soveltamisalaan kuulumaton olemassa oleva rata

                     Erityiset arviointimenettelyt

                     1

                     2

                     Aukean tilan ulottuma (4.2.3.1)

                     X

                     6.2.4.1

                     Raideväli (4.2.3.2)

                     X

                     6.2.4.2

                     Suurimmat pituuskaltevuudet (4.2.3.3)

                     X

                     Pienin kaarresäde (4.2.3.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Pienin kaltevuustaitteen pyöristys (4.2.3.5)

                     X

                     6.2.4.4

                     Nimellinen raideleveys (4.2.4.1)

                     X

                     6.2.4.3

                     Kallistus (4.2.4.2)

                     X

                     6.2.4.4

                     Kallistuksen vajaus (4.2.4.3)

                     X

                     6.2.4.4
                     6.2.4.5

                     Kallistuksen vajauksen äkillinen muutos (4.2.4.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Ekvivalenttinen kartiokkuus (4.2.4.5)

                     X

                     6.2.4.6

                     Kiskon hamaran profiili normaalille raiteelle (4.2.4.6)

                     ei sovelleta

                     6.2.4.7

                     Kiskon kallistus (4.2.4.7)

                     X

                     Vaihteiden geometria (4.2.5.1)

                     X

                     6.2.4.8

                     Yksipuolisen risteysvaihteen käyttö (4.2.5.2)

                     X

                     6.2.4.8

                     Kaksikärkisten risteysten pisin ohjaukseton osuus (4.2.5.3)

                     X

                     6.2.4.8

                     Raiteen kantavuus (4.2.6.1)

                     X

                     6.2.5

                     Raiteen pitkittäisvastus(4.2.6.2)

                     X

                     6.2.5

                     Raiteen poikittaisvastus (4.2.6.3)

                     X

                     6.2.5

                     Uusien siltojen kuormitettavuus liikenteen kuormitusta vastaan (4.2.7.1)

                     ei sovelleta

                     Uusia maarakenteita ja maanpaineen vaikutuksia koskeva ekvivalentti pystykuormitus (4.2.7.2)

                     ei sovelleta

                     Raiteiden päällä tai vieressä olevien uusien rakenteiden kestokyky (4.2.7.3)

                     ei sovelleta

                     Vanhojen siltojen ja maarakenteiden kuormitettavuus liikenteen kuormitusta vastaan (4.2.7.4)

                     X

                     6.2.4.10

                     Välittömän toiminnan raja geometrialle (4.2.8.1)

                     ei sovelleta

                     Välittömän toiminnan raja korkeuspoikkeamalle (4.2.8.2)

                     ei sovelleta

                     Välittömän toiminnan raja kiskojen kieroudelle (4.2.8.3)

                     ei sovelleta

                     Välittömän toiminnan raja raiteen kierouden ollessa yksittäinen virhe (4.2.8.4)

                     ei sovelleta

                     Välittömän toiminnan raja kallistukselle (4.2.8.5)

                     ei sovelleta

                     Välittömän toiminnan raja vaihteille (4.2.8.6)

                     ei sovelleta

                     Laiturin hyötypituus (4.2.9.1)

                     X

                     Laiturin korkeus (4.2.9.2)

                     X

                     Laiturin etäisyys raiteesta (4.2.9.3)

                     X

                     6.2.4.11

                     Raiteiden sijainti laiturien vieressä (4.2.9.4)

                     X

                     Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut paineenvaihtelut (4.2.10.1)

                     X

                     6.2.4.12

                     Sivutuulten vaikutus (4.2.10.2)

                     X

                     6.2.4.13

                     Sepelin lentäminen (4.2.10.3)

                     Avoin kohta

                     Sijaintimerkit (4.2.11.1)

                     X

                     Ekvivalenttinen kartiokkuus käytön aikana (4.2.11.2)

                     ei sovelleta

                     Käymälöiden tyhjennys (4.2.12.2)

                     X

                     6.2.4.14

                     Laitteistot junien ulkopuoliseen puhdistukseen (4.2.12.3)

                     X

                     6.2.4.14

                     Vedentäyttö (4.2.12.4)

                     X

                     6.2.4.14

                     Polttoaineen lisääminen (4.2.12.5)

                     X

                     6.2.4.14

                     Ulkoinen virran syöttö (4.2.12.6)

                     X

                     6.2.4.14

                     Yhteentoimivuuden osatekijöiden soveltaminen

                     ei sovelleta

            Taulukko 2

            Energiaosajärjestelmän arviointi EI-vaatimustenmukaisuuden todentamista varten

                     Arvioitavat ominaisuudet (energiaosajärjestelmän YTE)

                     EY-tarkastusten soveltamisalaan kuulumaton olemassa oleva rata

                     Erityiset arviointimenettelyt

                     1

                     2

                     Jännite ja taajuus (4.3.2)

                     X

                     Virransyöttöjärjestelmän suoritustasoa koskevat parametrit (4.2.4)

                     X

                     6.2.4.1

                     Virtakestoisuus, tasavirtajärjestelmät, pysähdyksissä olevat junat (4.2.5)

                     X

                     6.1.4.2

                     Hyötyjarrutus (4.2.6)

                     X

                     6.2.4.2

                     Sähköisen suojauksen hallinta (4.2.7)

                     X

                     6.2.4.3

                     Yliaallot ja dynaamiset voimat vaihtovirtaa käyttävissä ajovirransyöttöjärjestelmissä (4.2.8)

                     X

                     6.2.4.4

                     Ajojohtimen rakenne (4.2.9)

                     X

                     Virroittimen ulottuma (4.2.10)

                     X

                     Keskimääräinen kosketusvoima (4.2.11)

                     X

                     Dynaaminen käyttäytyminen ja virranoton laatu (4.2.12)

                     X

                     6.1.4.1, 6.2.4.5

                     Virroittimien tiheys ajojohtimen tekniikassa (4.2.13)

                     X

                     Ajolangan materiaali (4.2.14)

                     X

                     Eri vaiheiden erotusjaksot (4.2.15)

                     X

                     Eri virransyöttöjärjestelmien erotusjaksot (4.2.16)

                     X

                     Sähköiskuilta suojautumista koskevat turvamääräykset (4.2.18)

                     X

                     6.2.4.6

                     Huoltosäännöt (4.5)

                     X

                     6.2.4.7

               2.4   Riippumatonta arvioijaa koskevat vaatimukset

         2.4.1   Hakijan valitsema riippumaton arvioija tekee olemassa olevien ratojen EI-vaatimustenmukaisuuden todentamisen. Riippumaton asiantuntija voi olla ulkopuolinen elin tai rataverkon haltijan sisäinen elin.
         2.4.2   Rautateiden infrastruktuurin osalta riippumattomalla arvioijalla on

                     a)

                     asianmukainen tekninen koulutus,

                     b)

                     tekemäänsä arviointiin liittyvien vaatimusten tyydyttävä tuntemus ja riittävä kokemus arviointiin liittyvien testien tekemisestä; ja

                     c)

                     valmiudet laatia EI-todentamistodistuksia ja teknisiä asiakirjoja, jotka ovat virallinen todiste tehdyistä arvioinneista.

               2.4.3   Rataverkon haltijan sisäisen riippumattoman arvioijan olisi täytettävä seuraavat vaatimukset:

                     a)

                     arvioinnin suorittavan elimen ja sen henkilöstön on muodostettava määriteltävissä oleva osa organisaatiosta, ja elimellä on oltava käytössä raportointimenettelyt, jotka varmistavat sen puolueettomuuden;

                     b)

                     elintä ja sen henkilöstöä ei voi saattaa vastuuseen elimen arvioimien tuotteiden käytöstä tai ylläpidosta eivätkä ne voi olla osallisina missään toiminnassa, joka voisi vaikuttaa elimen arvioinnin puolueettomuuteen tai arviointitoimien uskottavuuteen;

               2.5   Todentamisvakuutus

         2.5.1   EI-todentamisvakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava.
         2.5.2   Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvät tekniset asiakirjat ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

                     a)

                     viittaukset yhteentoimivuuden teknisten eritelmien noudattamisen todentamismenettelyyn olemassa olevilla radoilla;

                     b)

                     hakijan tai sen EU:hun sijoittautuneen valtuutetun edustajan kauppanimi ja täydellinen osoite (jos käytetään edustajaa, myös hakijan kauppanimi on ilmoitettava);

                     c)

                     lyhyt kuvaus osajärjestelmästä;

                     d)

                     EI-vaatimustenmukaisuuden todentamisen suorittaneen riippumattoman arvioijan nimi ja osoite;

                     e)

                     viittaukset teknisiin asiakirjoihin;

                     f)

                     kaikki sovellettavat väliaikaiset tai lopulliset määräykset, joita osajärjestelmässä on noudatettava, ja erityisesti käyttörajoitukset tai -ehdot;

                     g)

                     EI-todentamisvakuutuksen voimassaoloaika, jos vakuutus on väliaikainen;

                     h)

                     allekirjoittajan henkilöllisyys.


title: Neuvoston suositus (EU) 2015/1029, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2015, julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa

text:
               30.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 163/55

         NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2015/1029,
   annettu 19 päivänä kesäkuuta 2015,
   julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) liitetyn, eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 15) 4 kohdassa määrätään, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se ota rahayksikökseen euroa. Pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (3)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (4)

               Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan nojalla päätöksen, jonka mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi ollut korjattava viimeistään budjettivuonna 2009–2010 (2).

               (5)

               Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut toimia neuvoston 8 päivänä heinäkuuta 2008 antaman suosituksen johdosta (3). Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään budjettivuonna 2014–2015. Komissio totesi 6 päivänä heinäkuuta 2010 kevään 2010 talousennusteensa perusteella, että Yhdistynyt kuningaskunta oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen johdosta ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tuolloin tarvittu.

               (6)

               Neuvosto katsoi 19 päivänä kesäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen johdosta budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015 ulottuvalla ajanjaksolla.

               (7)

               Neuvoston on annettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston on alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (8)

               Komission kevään 2015 tarkistetussa talousennusteessa (4) odotetaan kokonaistuotannon kasvun olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017, kun kasvu oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015 (5). Kokonaistuotannon kasvu johtuu kumpanakin budjettivuonna pääasiassa kotimaisesta kysynnästä. Yksityisen kulutuksen odotetaan vähitellen vilkastuvan ennustejaksolla, kun nimellispalkkojen kasvu kiihtyy ja inflaatio pysyy hitaana. Inflaatio kiihtyi syyskuussa 2011 ylimmilleen 5,2 prosenttiin, minkä jälkeen se on nopeasti hidastunut. Vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä se oli 0,1 prosenttia. Inflaation odotetaan kiihtyvän 1,1 prosenttiin vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä – jolloin se olisi vuositasolla 0,4 prosenttia – ja vuonna 2016 edelleen 1,6 prosenttiin. Investointien odotetaan supistuvan jossain määrin vuodesta 2014, mutta ne pysynevät verrattain hyvällä tasolla suotuisien luottoehtojen, yritysten hyvien tulosten ja vahvan kysynnän ansiosta. Ulkoisen sektorin odotetaan vaikuttavan kasvuun edelleen negatiivisesti, mutta nykyistä vähemmän, kun Yhdistyneen kuningaskunnan suurimman kauppakumppanin eli euroalueen, näkymät paranevat. Työllisyys on ollut vahva, ja työttömyysasteen odotetaan alenevan 5,4 prosenttiin vuonna 2015 ja edelleen 5,3 prosenttiin vuonna 2016.

               (9)

               Julkisen talouden alijäämä on supistunut budjettivuoden 2009–2010 huippulukemasta, joka oli 10,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015. Samalla ajanjaksolla rakenteellinen rahoitusasema on supistunut 8,0 prosentista suhteessa BKT:hen 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellisten sopeutustoimien vaikutus on parantunut vuosittain keskimäärin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon tämänhetkisen ennusteen ja neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen taustalla olevan ennusteen välillä tehtyjen potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistusten vaikutus sekä tavanomaisten joustojen perusteella oletetusta kehityksestä poikkeavan tulokehityksen vaikutus, keskimääräisten vuotuisten rakenteellisten sopeutustoimien määräksi arvioidaan kyseisellä ajanjaksolla 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtaosa vakauttamissuunnitelman toimenpiteistä esitettiin kesäkuun 2010 hätäbudjetissa, ja niiden vaikutus oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015. Vain hieman yli neljäsosa tästä muodostui verotukseen liittyvistä toimenpiteistä ja loput kolme neljäsosaa menoleikkauksista. Loput julkisen talouden vakauttamistoimista, joiden vaikutus oli marraskuuhun 2014 mennessä noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, toteutettiin kahdella ennen kesäkuun 2010 budjettia julkaistulla ilmoituksella sekä seuraavilla budjeteilla ja syksyllä annetuilla lausumilla. Juoksevien menojen ja pääomamenojen välillä tehtiin jonkin verran muutoksia, ja vakauttamistoimia jatkettiin budjettivuoteen 2018–2019.

               (10)

               Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen kasvoi budjettivuoden 2007–2008 42,7 prosentista 88,4 prosenttiin budjettivuonna 2014–2015. Se on ylittänyt perussopimuksessa määritellyn viitearvon jatkuvasti budjettivuodesta 2009–2010 alkaen. Velan kasvua ovat edistäneet perusalijäämän kehitys ja rahoitussektorin toimenpiteet, joilla käytännössä kansallistettiin kaksi pankkia. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella julkisen talouden velan ennustetaan edelleen hieman kasvavan suhteessa BKT:hen. Toisaalta rahoitussektorin toimenpiteisiin liittyvillä taseen ulkopuolisilla erillä saattaa olla myönteinen vaikutus velan tulevaan kehitykseen.

               (11)

               Julkisen sektorin alijäämä oli 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015, joten Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut korjannut liiallista alijäämää neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antamassa suosituksessa asetettuun määräaikaan mennessä. Tämä johtui riittämättömistä toimista sekä siitä, että kasvun alkuasetelma oli huomattavasti epäsuotuisampi, sillä BKT:n kasvuennustetta tarkistettiin budjettivuonna 2008–2009 alaspäin 1,0 prosenttiyksikköä – 2,3 prosenttiin. Vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisesti on perusteltua tarkistaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettua suositusta ja asettaa liiallisen alijäämän korjaamiselle uusi määräaika.

               (12)

               Kun otetaan huomioon kokonaistalouden ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät epävarmuustekijät, julkisen talouden tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava jonkin verran perussopimuksen viitearvoa alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan korjaustavoitteen tuloksellinen ja pysyvä saavuttaminen vaaditussa määräajassa.

               (13)

               Asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaan yleissääntönä on yhden lisävuoden myöntäminen. Määräajan pidentäminen yhdellä vuodella olisi Yhdistyneelle kuningaskunnalle liian vaativaa, koska se edellyttäisi julkisen sektorin alijäämän sopeuttamista 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin suuri sopeutus budjettivuonna 2015–2016 voisi vaikuttaa merkittävästi viimeaikaiseen palkkojen reaalikasvun elpymiseen ja sitä kautta aiheuttaa negatiivisia seurauksia kasvulle. Se edellyttäisi myös lisätoimenpiteiden toteuttamista hyvin tiukalla aikataululla. Komission kevään 2015 tarkistetun talousennusteen mukaan tällaisella sopeutuksella olisi hyvin kielteinen vaikutus kasvuun. Sen vuoksi näyttää aiheelliselta pidentää Yhdistyneen kuningaskunnan määräaikaa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi kahdella vuodella.

               (14)

               Kahden lisävuoden myöntäminen liiallisen alijäämän korjaamiselle merkitsisi sitä, että julkisen sektorin alijäämälle asetettaisiin välitavoitteet, jotka ovat 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016–2017. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että rakenteellinen rahoitusasema paranee suhteessa BKT:hen ensimmäisenä budjettivuonna 0,5 prosenttia ja toisena budjettivuonna 1,1 prosenttia. Komission kevään 2015 tarkistetussa talousennusteessa on perusskenaario, joka sisältää aiemmin ilmoitetut päätösperäiset toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuosina 2015–2016 ja 2016–2017. Tästä noin kolme neljäsosaa on menoleikkauksia. Tämä sopeutusura tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin suhteessa alijäämän viitearvoon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen oletetaan olevan kasvulle vähiten haitallinen. Samalla se myös antaa mahdollisuuden pitää kiinni rakenteellisen rahoitusaseman vaaditusta vuotuisesta vähimmäisparannuksesta, jonka ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Voidakseen saavuttaa nämä tavoitteet Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti toimenpiteet, joista on ilmoitettu ennen vuoden 2015 budjettia ja sen yhteydessä niin, että nykyisiin suunnitelmiin tehtävät mahdolliset muutokset ovat budjettineutraaleja. Siinä tapauksessa ei tarvitse toteuttaa lisätoimia jo ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1)

               Yhdistyneen kuningaskunnan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään budjettivuonna 2016–2017.

               2)

               Yhdistyneen kuningaskunnan olisi komission kevään 2015 tarkistetun talousennusteen perusteella saavutettava julkisen sektorin alijäämä, joka on suhteessa BKT:hen 4,1 prosenttia budjettivuonna 2015–2016 ja 2,7 prosenttia budjettivuonna 2016–2017, mikä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttia budjettivuonna 2015–2016 ja 1,1 prosenttia budjettivuonna 2016–2017.

               3)

               Saavuttaakseen suositellun rakenteellisten sopeutustoimien vaikutuksen Yhdistyneen kuningaskunnan olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön vakauttamistoimet, jotka sisältyvät budjetteihin ja syksyllä annettaviin lausumiin vuoden 2015 budjetti mukaan lukien, ja nykyisiin suunnitelmiin tehtävien mahdollisten muutosten on oltava budjettineutraaleja. Yhdistyneen kuningaskunnan olisi edelleen täsmennettävä menoleikkauksia tulevan menojen uudelleenarvioinnin yhteydessä. Ne ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään budjettivuonna 2016–2017.

               4)

               Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan olisi vauhditettava julkisen sektorin alijäämän supistamista budjettivuosina 2015–2016 ja 2016–2017, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat paremmiksi kuin tällä hetkellä odotetaan. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Erityisesti olisi pyrittävä välttämään pääomamenojen lisäleikkaukset.

               5)

               Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2015 määräpäiväksi, johon mennessä Yhdistyneen kuningaskunnan olisi i) toteutettava tuloksellisia toimia ja ii) esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

         Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi noudatettava i) vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista velvollisuutta määrittää keskipitkän aikavälin budjettitavoite ja ii) toteuttaa suunnitellut uudistukset kansaneläkeiän nostamiseksi, jotta voidaan vahvistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.
   Jotta voidaan varmistaa julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen, on lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Yhdistyneelle kuningaskunnalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn ennalta ehkäisevän osion yhteydessä.
   Tämä suositus on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

      Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. REIRS

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (2)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  Neuvoston päätös 2009/409/EY, tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009, sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Yhdistynyt kuningaskunta toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä heinäkuuta 2008 neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia (EUVL L 132, 29.5.2009, s. 11).

      (4)  BKT:n kasvuluvut vuoden 2015 ensimmäiseltä neljännekseltä julkaistiin komission kevään 2015 talousennusteen viimeistelyn jälkeen, minkä vuoksi tämä tuloksellisia toimia koskeva arvio perustuu tarkistettuun talousennusteeseen.

      (5)  Julkaistussa kevään talousennusteessa esitetään tiedot vain kalenterivuosittain. Budjettivuosia koskevat luvut lasketaan julkaistun ennusteen neljännesvuosittaisten profiilien perusteella.


title: Komission suositus (EU) 2016/136, annettu 28 päivänä tammikuuta 2016, verosopimusten väärinkäytön vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 25/67

         KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/136,
   annettu 28 päivänä tammikuuta 2016,
   verosopimusten väärinkäytön vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta

         (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 271)

   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Verosopimukset ovat tärkeässä asemassa rajat ylittävän kaupan tehostamisessa, sillä niillä parannetaan verovelvollisten varmuutta niiden kansainvälisissä toimissa. Tekemällä verosopimuksen sopimusvaltiot sopivat keskenään verotusoikeudesta kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi, millä edistetään taloudellista toimintaa ja kasvua. Verosopimukset eivät saisi mahdollistaa verosopimuskeinottelun avulla tapahtuvaa verottamatta jäämistä tai alhaisempaa verotusta taikka muita väärinkäyttöä sisältäviä strategioita, joilla estetään tällaisten sopimusten tavoitteiden toteutuminen ja pienennetään jäsenvaltioiden verotuloja. Euroopan komissio antaa täyden tukensa verosopimusten väärinkäytön estämiseksi.

               (2)

               Sen jälkeen kun veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskeva raportti ”Addressing Base Erosion and Profit Shifting” oli julkaistu helmikuussa 2013, OECD ja G20-maat hyväksyivät syyskuussa 2013 15-kohtaisen toimintasuunnitelman veropohjan rapautumiseen ja voitonsiirtoihin puuttumiseksi. Yhteistyön tuloksena julkaistiin lokakuussa 2015 toimenpidettä 6 (verosopimuksen etuuksien myöntämisen estäminen epäsopivissa tilanteissa) ja toimenpidettä 7 (kiinteän toimipaikan aseman keinotekoisen kiertämisen estäminen) käsittelevät loppuraportit. Molemmissa raporteissa ehdotetaan muutoksia OECD:n malliverosopimukseen ja sellaisen monenvälisen välineen sisällyttämistä, jolla verosopimuskysymysten käsittelyssä saadut tulokset pannaan täytäntöön vuoden 2016 loppuun mennessä OECD:n ja G20-ryhmän hankkeen toimeksiannon mukaisesti. Kaiken kaikkiaan näissä kahdessa raportissa ehdotetuilla muutoksilla on tarkoitus antaa maille mahdollisuus puuttua veropohjan rapautumiseen ja voitonsiirtoihin liittyviin ongelmiin, jotka johtuvat verosopimuksista.

               (3)

               Toimenpidettä 6 käsittelevässä loppuraportissa todetaan, että verosopimusten väärinkäytöstä ja erityisesti verosopimuskeinottelusta aiheutuu huomattavasti veropohjan rapautumiseen ja voitonsiirtoihin liittyviä ongelmia. Raportissa ehdotetaan lähestymistapaa, joka perustuu erityyppisiin suojatoimenpiteisiin, joilla estetään tällainen verosopimusten määräysten väärinkäyttö. Siinä myös ehdotetaan jonkin verran joustavuutta suojatoimenpiteiden käytön suhteen. Sen lisäksi, että raportissa ehdotetaan selvennystä siihen, että verosopimusten tarkoituksena ei ole luoda mahdollisuuksia kaksinkertaiselle verottamatta jäämiselle, siinä suositellaan muun muassa, että monenväliseen välineeseen sisällytetään yleinen väärinkäytöksiä koskeva sääntö, joka perustuu liiketoimien ja järjestelyjen pääasiallisen tarkoituksen arvioimiseen (principal purpose test – PPT).

               (4)

               Toimenpidettä 7 käsittelevässä loppuraportissa mainitaan erityisesti, että väliyhteisöjärjestelyt ja kiinteän toimipaikan määritelmään liittyvien erityisten poikkeusten hyödyntäminen ovat yleisimmät strategiat, joilla kierretään keinotekoisesti kiinteään toimipaikkaan liittyvää veronalaista läsnäoloa. Väliyhteisöjärjestelyissä hyödynnetään tyypillisesti myyntisopimusten tekemisessä nykyisen OECD:n malliverosopimuksen 5 artiklan 5 kohdan suhteellisen muodollista lähestymistapaa. Sen lisäksi, että kiinteän toimipaikan määritelmää koskevat erityiset poikkeukset, joita sovelletaan luonteeltaan valmistelevaan tai avustavaan toimintaan, ovat alttiita väärinkäytöksille, joissa hyödynnetään toiminnan pirstomiseen perustuvia strategioita, kyseiset erityiset poikkeukset sopivat huonosti sovellettaviksi digitaalitalouden liiketoimintamalleihin. Sen vuoksi raportissa ehdotetaan muutoksia OECD:n malliverosopimuksen 5 artiklaan, jotta se toimisi paremmin sen soveltamisen kiertämiseksi luotuja keinotekoisia rakenteita vastaan.

               (5)

               On olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, että jäsenvaltiot pystyvät ylläpitämään tehokkaita verojärjestelmiä ja estämään tahattomasta verottamatta jäämisestä ja väärinkäytöksistä johtuvan veropohjiensa rapautumisen ja että niiden veropohjien suojelemiseksi toteutettavat ratkaisut eivät aiheuta tarpeettomia eroavaisuuksia ja markkinavääristymiä.

               (6)

               On yhtä lailla tärkeää, että toimenpiteet, joita jäsenvaltiot toteuttavat pannakseen täytäntöön BEPS-toimintasuunnitelman yhteydessä tekemänsä sitoumukset, ovat sovittujen standardien mukaisia kaikkialla unionissa, jotta sekä verovelvollisten että verohallintojen oikeusvarmuus toteutuu.

               (7)

               Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus EU:n oikeuden kanssa, toimenpidettä 6 käsittelevässä loppuraportissa ehdotettua pääasiallisen tarkoituksen arviointiin perustuvaa yleistä väärinkäytöksiä koskevaa sääntöä on yhdenmukaistettava lain väärinkäytön osalta Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaiseksi,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   1.   AIHE JA SOVELTAMISALA
   Tämä suositus koskee verosopimusten väärinkäytön vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioiden toimesta.
   2.   PÄÄASIALLISEN TARKOITUKSEN ARVIOINTIIN (PRINCIPAL PURPOSE TEST – PPT) PERUSTUVA YLEINEN VÄÄRINKÄYTÖKSIÄ KOSKEVA SÄÄNTÖ
   Kun jäsenvaltiot sisällyttävät verosopimuksiin, joita ne tekevät keskenään tai kolmansien maiden kanssa, pääasiallisen tarkoituksen arviointiin (principal purpose test – PPT) perustuvan yleisen väärinkäytöksiä koskeva säännön soveltaessaan OECD:n malliverosopimuksen mukaista mallia, jäsenvaltioita kannustetaan sisällyttämään verosopimukseen seuraava mukautus:

      ”Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa muutoin määrätään, tämän sopimuksen mukaista etuutta ei myönnetä tuloerälle tai pääomalle, jos on perusteltua olettaa, kun otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tosiseikat ja olosuhteet, että etuuden saaminen oli sellaisen järjestelyn tai liiketoimen yksi tärkeimmistä syistä, jonka tuloksena kyseinen etuus syntyi suoraan tai välillisesti, jollei todeta, että
            järjestelyssä tai liiketoimessa on kyse todellisesta taloudellisesta toiminnasta tai että
          kyseisen etuuden myöntäminen näissä olosuhteissa olisi tämän sopimuksen asianomaisten määräysten tavoitteen ja tarkoituksen mukaista.”

   3.   KIINTEÄN TOIMIPAIKAN MÄÄRITELMÄ
   Jotta jäsenvaltiot voivat puuttua kiinteän toimipaikan aseman keinotekoiseen kiertämiseen, niitä kannustetaan verosopimuksissa, joita ne tekevät keskenään tai kolmansien maiden kanssa, panemaan täytäntöön ja käyttämään ehdotettuja OECD:n malliverosopimuksen 5 artiklan uusia määräyksiä, sellaisina kuin ne on laadittuina veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan toimintasuunnitelman toimenpidettä 7 koskevassa loppuraportissa.
   4.   SEURANTA
   Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen noudattamiseksi, sekä tällaisiin toimenpiteisiin tekemistään muutoksista.
   Komissio antaa kertomuksen tämän suosituksen soveltamisesta kolmen vuoden kuluessa sen antamisesta.
   5.   OSOITUKSET
   Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2016.

            Komission puolesta

         Pierre MOSCOVICI

            Komission jäsen