title: Recommendation for a Council opinion on the updated stability programme of Cyprus, 2009-2013

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---       EUROOPAN KOMISSIO
                                      Bryssel 12.5.2010
                                      SEK(2010) 595 lopullinen
                             Suositus
                  NEUVOSTON LAUSUNTO
   Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009-2013
FI                                                             FI
 ---pagebreak---                                                 PERUSTELUT
   1.         YLEINEN TAUSTA
   Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan
   hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
   kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut
   hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä
   lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä
   turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Erityisesti joustavoitettiin
   liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvien sääntöjen soveltamista varsinkin
   poikkeuksellisten olosuhteiden määritelmän ja liiallisen alijäämän korjaamisen määräajan
   asettamisen osalta.
   Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka
   on osa vakaus- ja kasvusopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle
   ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuotuiset tarkistukset. Jäsenvaltiot,
   jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja
   jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun)
   lähentymisohjelman.
   Neuvosto antoi asetuksen mukaisesti 4. maaliskuuta 2008 lausunnon Kyproksen
   ensimmäisestä vakausohjelmasta komission suosituksen perusteella ja talous- ja
   rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii tarkistetut
   vakaus- ja lähentymisohjelmat. Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia ohjelmat edellä
   esitettyä menettelyä noudattaen.
   2.         TAUSTA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE
   Komissio on tutkinut Kyproksen uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille
   1. huhtikuuta 2010, ja antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.
   Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa
   esitettyä julkisen talouden strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista
   seikoista:
   (1)      26. marraskuuta 2008             annettu    komission    tiedonanto       (Euroopan      talouden
            elvytyssuunnitelma);
   (2)      talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 20. lokakuuta 2009 tekemät päätelmät nk.
            irtautumisstrategiasta;
   (3)      viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien
            säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta
            neuvoston lausunnosta).
   1
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.
FI                                                       2                                                       FI
 ---pagebreak---    2.1.     Komission 26. marraskuuta 2008 antama tiedonanto (Euroopan talouden
            elvytyssuunnitelma)
   Euroopan komissio esitti rahoitusmarkkinoihin ja maailmantalouteen vuosina 2008–2009
   iskeneen maailmanlaajuisen kriisin ennennäkemättömän laajuuden vuoksi Euroopan talouden
   elvytyssuunnitelman2. Suunnitelmassa ehdotettiin, että kriisiin reagoidaan suhdanteita
   tasaavalla makroekonomisella lähestymistavalla taloutta tukevan kunnianhimoisen
   toimenpidekokonaisuuden muodossa. Kokonaisuus sisältää seuraavat osat: i) viipymätön
   200 miljardin euron elvytyspaketti (1,5 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen), joka koostuu
   jäsenvaltioiden finanssipoliittisista elvytystoimista, joiden määrä on 170 miljardia euroa (noin
   1,2 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen), ja välittömiin toimiin myönnettävästä EU:n
   rahoituksesta, jonka suuruusluokka on 30 miljardia euroa (noin 0,3 prosenttia suhteessa EU:n
   BKT:hen), ja ii) joukko ensisijaisia toimia, jotka perustuvat Lissabonin strategiaan ja jotka on
   suunniteltu mukauttamaan taloutta pitkän aikavälin haasteisiin siten, että jatketaan
   rakenneuudistuksia, joiden tavoitteena on kiihdyttää potentiaalista kasvua. Suunnitelmassa
   kehotettiin eriyttämään finanssipoliittiset elvytystoimet eri jäsenvaltioissa sen mukaan,
   millainen julkisen talouden kestävyys sekä kilpailuasema ovat kussakin jäsenvaltiossa. Niissä
   euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa, joissa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen
   epätasapaino, finanssipolitiikalla olisi ensisijaisesti pyrittävä tällaisen epätasapainon
   korjaamiseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi suunnitelman 11. joulukuuta 2008.
   2.2.     Talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 20. lokakuuta 2009 tekemät päätelmät
            irtautumisstrategiasta
   Varhaisten elpymisen merkkien ilmaannuttua ja erityisesti taloudellisen toiminnan jyrkän
   hidastumisen pysähdyttyä, rahoitusmarkkinoiden vakauduttua ja luottamuksen vahvistuttua
   neuvosto totesi 20. lokakuuta 2009, että olisi tarpeen laatia koordinoitu strategia
   laajapohjaisesta elvytyspolitiikasta irtautumiseksi, vaikka hallitusten antamaa tukea taloudelle
   ja rahoitusalalle ei vielä ollutkaan aika lopettaa elpymisen epävakauden vuoksi. Strategiassa
   olisi pyrittävä tasapainoon vakautus- ja kestävyysnäkökohtien välillä ja otettava huomioon
   niin politiikan eri välineiden vuorovaikutukset kuin maailmanlaajuisella tasolla käytävät
   keskustelut. Strategian varhainen suunnittelu ja julkistaminen lujittaisi osaltaan luottamusta
   keskipitkän aikavälin politiikkaan ja ankkuroisi odotuksia. Euroopan talouden
   elvytysohjelmaan sisältyvien elvytystoimenpiteiden lopettamisen lisäksi tarvittaisiin tuntuvaa
   julkisen talouden vakauttamista, jotta velan kasvu saataisiin pysäytettyä ja velkaantumisen
   suunta lopulta käännettyä sekä julkistalouden rahoitusasemien vakaus palautettua. Julkisen
   talouden tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisääminen ja rakenneuudistusten tehostaminen on
   toivottavaa jopa lyhyellä aikavälillä, sillä ne edistävät potentiaalista tuotannon kasvua ja velan
   alentumista. Neuvosto sopi seuraavista finanssipoliittista irtautumisstrategiaa koskevista
   periaatteista: i) Irtautumisstrategiaa olisi koordinoitava maiden välillä vakaus- ja
   kasvusopimuksen johdonmukaisen täytäntöönpanon puitteissa. ii) Finanssipoliittiset
   elvytystoimet olisi lopetettava oikeaan aikaan kunkin maan olosuhteet huomioon ottaen. iii)
   Vakauttamisen aikataulun olisi oltava kunnianhimoinen, ja useimmissa jäsenvaltioissa
   rakenteellisten toimien olisi selkeästi ylitettävä viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa
   BKT:hen vuosittain. iv) Strategian uskottavuutta olisi vahvistettava julkisen talouden laadun
   parantamiseksi toteutettavilla toimenpiteillä sekä työllisyyden ja potentiaalisen kasvun
   lisäämiseksi toteutettavilla kunnianhimoisilla rakenneuudistuksilla.
   2
           Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, 26. marraskuuta 2008.
FI                                                     3                                              FI
 ---pagebreak---    2.3.      Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta
   Neuvosto antoi 3. huhtikuuta 2009 lausunnon edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta, joka
   kattoi vuodet 2008–2012. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: ”Finanssipolitiikan viritys on
   vuonna 2009 elvyttävä, sillä vuonna 2009 hyväksytään mittavia elvytystoimenpiteitä
   Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Seuraavina vuosina julkisen talouden
   tasapainon ennakoidaan heikkenevän heikkenemistään. Kaavailtu finanssipolitiikan
   löysentäminen ei vaikuta perustellulta, kun otetaan huomioon suhteellisen hyvät talouden
   näkymät sekä suuri ulkoinen epätasapaino. Koska maailmantalouden tilanne on heikentynyt
   jyrkästi, julkisen talouden strategiaan kohdistuu lisäksi huomattavia riskejä, sillä ohjelman
   sisältämän makrotalouden skenaarion perustana olevat kasvuoletukset ovat optimistisia. Suuri
   ulkoinen epätasapaino edellyttää, että ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla varovaisen
   politiikan harjoittaminen ja julkisen talouden kestävyyden vahvistaminen. Juoksevien
   menojen hillitseminen ja myötäsyklisyyden välttäminen ovat siksi suuri haaste Kyproksen
   finanssipolitiikalle. Myös julkisen talouden laadun parantaminen on tärkeää, sillä se tukee
   epätasapainossa olevan talouden kitkatonta sopeutusta”. Edellä esitetyn arvion perusteella
   neuvosto kehotti Kyprosta ”i) toteuttamaan vuoden 2009 finanssipolitiikkaa suunnitellulla
   tavalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ja vakaus- ja kasvusopimuksen
   puitteissa pyrkien samalla välttämään julkisen talouden heikkenemistä ja loittonemista
   tavoitteista vuonna 2009; ii) estämään julkisen talouden vajeen ennakoitu kasvu vuonna 2010
   ja sen jälkeen rajoittamalla menojen kasvua sen varmistamiseksi, että julkisen talouden
   rahoitusasema pysyy terveenä keskipitkällä aikavälillä; iii) vahvistamaan julkisen talouden
   pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusta
   ottaen huomioon ikääntymisen ennakoidut vaikutukset julkisiin menoihin”.
FI                                                4                                              FI
 ---pagebreak---                                                      Suositus
                                       NEUVOSTON LAUSUNTO
                    Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009-2013
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/973 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:
   (1)       Neuvosto tutki [.. päivänä ….kuuta 2010] Kyproksen tarkistetun vakausohjelman,
             joka kattaa vuodet 2009–2013.
   (2)       Vuonna 2009 talouden toiminta supistui 1,7 prosenttia. Tämä on ensimmäinen kerta
             35 vuoteen kun Kyproksen talouskasvu on ollut negatiivista. Heikko
             kotimaankysyntä ja epäsuotuisa ulkoinen ympäristö vaikuttivat kasvuun
             merkittävästi. Erityisesti vaikutukset, jotka johtuivat kotitalouksien korkeasta
             velkaantumisesta sekä tiukoista lainaehdoista, heikkenevistä työllisyysnäkymistä ja
             luottamuksen puuttumisesta, vähensivät yksityistä kulutusta. Samalla investoinneissa
             tapahtui suurta korjaantumista, kun asuntojen ulkomaankysyntä laski, kapasiteetin
             käyttöaste oli alhainen ja yritysten taseita uudistettiin. Julkinen kulutus oli ainoa
             taloudellista toimintaa tukeva kysyntätekijä. Osasyynä tähän oli Euroopan talouden
             elvytyssuunnitelman mukaisesti toteutettu elvytyspaketti, jonka suuruus oli 1½
             prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkiselle taloudelle ovat aiheuttaneet huomattavia
             paineita näiden harkinnanvaraisten toimenpiteiden lisäksi taloudellisen toiminnan
             supistuminen, voimakkaasti kasvaneiden varallisuusmarkkinoiden hiipuminen ja
             kasvumallin muuttuminen vähemmän veroja tuovaksi. Tämän vuoksi julkinen talous
             suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia alijäämäiseksi, kun se vuonna 2008 oli
             ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen. Kriisi on korostanut myös ulkoisen epätasapainon
             nopeata kasvua, joka kuvastaa yksityisen sektorin alhaisen nettosäästämisen lisäksi
             julkisen talouden nettoaseman heikentymistä ja kilpailukyvyn menetystä. Heikko
             kotimaankysyntä ja ulkoisen kysynnän vaisu toipuminen vaikuttanevat
             elpymisnäkymiin. BKT:n kasvun ennustetaan supistuvan edelleen vuonna 2010,
   3
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.
FI                                                      5                                                       FI
 ---pagebreak---          vaikkakin aiempaa hitaammin, ja elpyvän hieman vuonna 2011. Sen vuoksi
         Kyproksen haasteena keskipitkällä aikavälillä onkin kasvun tukeminen
         maailmanlaajuisen talouden hitaasti elpyessä, kun samalla pitäisi korjata
         makrotalouden epätasapainoa harjoittamalla edelleen varovaista finanssipolitiikkaa.
         Pitkällä aikavälillä maan on pystyttävä vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä
         väestön ikääntymisen vuoksi.
   (3)   Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä,
         potentiaaliseen tuotantoon on lisäksi kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi
         lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit
         vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin
         vaikutukset lisäävät väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen
         tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen
         tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi.
         Kyprokselle on erityisen tärkeää toteuttaa työmarkkinoiden uudistuksia ja parantaa
         erityisesti matalan osaamistason, ikääntyneiden ja työttömien työntekijöiden
         mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen sekä varmistaa teknillisen ja ammatillisen
         koulutuksen alalla suunniteltujen uudistusten täytäntöönpano oikeaan aikaan ja
         tehokkaasti. Lisäksi palkkojen kasvun olisi vastattava paremmin tuottavuutta,
         työllisyyden kasvua ja kilpailukykyä.
   (4)   Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon
         kasvu nousee vuoden 2009 -1,7 prosentista 0,5 prosenttiin vuonna 2010 ja elpyy sen
         jälkeen keskimäärin noin 2,6 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella.
         Tämänhetkisten tietojen perusteella4 skenaario näyttää perustuvan optimistisiin
         kasvuoletuksiin koko ohjelmakauden ajan. Erityisesti yksityisen kulutuksen
         ennakoidaan jatkuvan suotuisaan suuntaan työllisyyden ja palkkojen verrattain
         optimistisesti       arvioidun     nousun       myötä.      Ohjelmassa         ennustetaan
         rakennusinvestointien reaalikasvun säilyvän negatiivisena lyhyellä aikavälillä ja
         elpyvän ohjelmakauden jälkipuoliskolla. Tulevaisuutta ennustavien indikaattorien
         mukaan rakennusalalla tapahtuu keskipitkällä aikavälillä kuitenkin ohjelmassa
         ennakoitua suurempi korjausliike. Vaikka talouden näkymät ovat parantumassa,
         Kyproksen tärkeimpien kauppakumppanien talouksien elpymisen haurauteen liittyy
         lisäksi melko tuntuva riski siitä, että ohjelmassa ennustettu makrotalouden skenaario
         heikkenee. Koska taloudellinen toiminta supistui vuonna 2009, ulkoinen vaje
         korjaantui merkittävästi, vaikkakin vain osittain. Vaje on edelleen suuri,
         8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan kasvavan jyrkästi
         12,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2013 mennessä, koska tuonnin
         ennakoidaan kasvavan. Ulkoinen epätasapaino vaikuttanee talouden kasvuun
         keskipitkällä aikavälillä. Julkisen sektorin suuret negatiiviset säästöt olisi rahoitettava
         ulkomaisella velalla tai kotimaisilla yksityisillä säästöillä. Näin ollen vaihtotaseen
         epätasapainon sopeutus edellyttäisi joko kasvavaa velkarahoitusta tai yksityisen
         sektorin suurempia säästöjä. Viimeksi mainittu merkitsisi alhaisempaa tuotannon
         kasvua, koska yksityinen kulutus tai investoinnit olisivat alhaisempia
         (syrjäytymisvaikutus). Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.
   4
       Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden kevään 2010 talousennuste mutta myös muita
       sittemmin käyttöön tulleita tietoja.
FI                                               6                                                   FI
 ---pagebreak---    (5) Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi voimakkaasti vuoden 2008 0,9
       prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 6,1 prosentin alijäämään suhteessa
       BKT:hen vuonna 2009, mikä johtui suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen
       talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1½ prosenttia suhteessa
       BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman
       mukaisesti. Ohjelman mukaan finanssipolitiikka on tarkoitus pitää rajoittavana
       liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013, jos oletettu
       kasvuskenaario toteutuu.
   (6) Tarkistetun ohjelman mukaan vuoden 2010 alijäämätavoite on 6 prosenttia suhteessa
       BKT:hen. Parlamentin 24 päivänä joulukuuta 2009 hyväksymän vuoden 2010
       talousarvion tavoitteena oli 4,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, koska vuoden
       2009 alijäämäksi arvioitiin noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vuoden 2009
       alijäämä oli lopulta 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, talousarviolaki merkitsisi
       vieläkin suurempaa alijäämää. Ohjelmaan sisältyy kuitenkin toimenpiteitä, joilla
       pyritään pysäyttämään julkisen talouden heikkeneminen entisestään ja vakauttamaan
       alijäämä samalla tasolle kuin vuonna 2009. Ohjelman tarkistuksessa ennustetaan, että
       tulot suhteessa BKT:hen kasvavat noin 1¼ prosenttiyksikköä vuonna 2010 verrattuna
       vuoden 2009 toteutumaan. Julkisten menojen ennakoidaan kasvavan
       1¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusmenojen ennakoidaan kasvavan
       edelleen lähinnä sen vuoksi, että sosiaaliset tulonsiirrot, tuet ja julkisen sektorin
       palkkamenot kasvavat yhä. Tarkistuksen mukaan korkomaksut pienenevät yhä ja
       laskevat ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kasvavasta velkakannasta
       huolimatta. Julkisten investointien ennakoidaan säilyvän vuoden 2009 tasolla.
       Kaiken       kaikkiaan     finanssipolitiikan    viritys  mitattuna    rakenteellisella
       rahoitusasemalla (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman
       kertaluonteisia ja muita tilapäisiä toimenpiteitä) kiristyy ohjelman mukaan vuonna
       2010 noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen.
   (7) Ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian
       päätavoitteena on saada julkisen talouden rahoitusasema alle 3 prosentin viitearvon
       suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Ohjelmassa ennakoidaan, että julkisen
       talouden nimellinen alijäämä pienenee 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
       2011 (edellisen vuoden 6,1 prosentista) ja 3,4 prosenttiin vuonna 2012 sekä lopulta
       2,5 prosenttiin vuonna 2013. Perusjäämän odotetaan noudattelevan suunnilleen
       samanlaista uraa ja saavuttavan tasapainon ohjelmakauden lopussa, kun alijäämä
       vuonna 2010 on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien
       mukaisesti laskettu rakenteellinen alijäämä kohenisi edelleen vuoden 2010 jälkeen
       siten, että se olisi noin 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, hieman alle 3
       prosenttia vuonna 2012 ja 2¼ prosenttia vuonna 2013. Vuotuiset julkisen talouden
       vakauttamistoimet olisivat keskimäärin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina
       2011−2013. Sopeutus näyttää sijoittuvan ohjelmakauden alkuun, vaikka vuonna
       2010 toteutettavat toimet alkavat vaikuttaa täysin vasta vuonna 2011. Lisäksi
       Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhteydessä toteutetuista toimenpiteistä
       luovutaan vähitellen vasta vuoden 2010 loppuun mennessä. Vakautus aiotaan
       saavuttaa lähinnä talousarvion tulopuolelta, jonka ennustetaan kasvavan
       2,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013, kun menojen
       supistaminen aiheuttaisi osaltaan lisäprosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Tuloja
       kasvattaviin toimenpiteisiin sisältyisivät veronkierron torjunta, kaupunkikaavoitusta
       koskeva vapautus, öljytuotteiden vähimmäisvalmisteverojen yhdenmukaistaminen,
FI                                             7                                               FI
 ---pagebreak---         alennetun alv:n soveltaminen elintarvikkeisiin ja farmaseuttisiin tuotteisiin sekä
        valtion osittain omistamien organisaatioiden osinkotulot. Menotoimenpiteiden osalta
        ohjelman sopeutus koskee pääasiassa toimintamenojen valvontaa ja tulonsiirtojen
        vähentämistä. Ohjelman mukaan tavoitteena on tiettyjen menoluokkien
        vakauttaminen, kunhan työmarkkinaosapuolten välillä saavutetaan yksimielisyys eli
        sosiaalisten tulonsiirtojen kohdentaminen sekä julkisen sektorin palkkamenojen
        suuruuden ja kasvuvauhdin hillitseminen. Ohjelman tarkistuksessa vahvistetaan
        sitoutuminen maakohtaiseen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen,
        joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema (eli
        suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia
        toimenpiteitä). Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja
        kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelman alijäämätavoitteita vastaavat rakenteelliset
        rahoitusasemat ennakoivat, ettei keskipitkän aikavälin tavoitetta saavuteta
        ohjelmakaudella.
   (8)  Julkisen talouden toteutumat voivat olla ohjelmassa tavoiteltuja heikompia.
        Erityisesti tarkistetussa ohjelmassa käytetty makrotalouden skenaario näyttää
        perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin koko ohjelmakauden ajan. Tulopuolella
        julkiseen talouteen kohdistuu etenkin vuosina 2010 ja 2011 aiempia vuosia
        suurempia riskejä, jotka liittyvät talouskasvun mahdollisesti vielä jyrkempään
        supistumiseen ja kasvurakenteen muuttumiseen vähemmän veroja tuovaksi.
        Mahdollisten menoylitysten riskikin on olemassa, kun otetaan huomioon odotettu
        talouskasvun maltillinen elpyminen ja paineet piristää kotimaankysyntää lisäämällä
        julkisia menoja. Riskit liittyvät pääasiassa siihen, että käytäntönä on ollut menoja
        kasvattavien lisätalousarvioiden hyväksyminen pitkin vuotta, minkä seurauksena
        juoksevat menot ovat kasvaneet alun perin kaavailtua budjettivarojen uudelleenjakoa
        suuremmiksi. Viimeaikaisen kehityksen perusteella ja koska käytössä ei ole
        kohdentamismekanismia ja työllisyyden kasvuennusteet ovat melko optimistisia (eli
        työttömyys kasvanee) sosiaaliset tulonsiirrot saattavat lisäksi olla ennakoitua
        suurempia.
   (9)  Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen arvioidaan 56,2 prosentiksi suhteessa
        BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 48,4 prosentista.
        Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella 1 prosenttiyksikön
        suuruinen virta-varanto-korjauserä suhteessa BKT:hen, kasvatti velkasuhdetta.
        Viimeksi mainittu kuvaa julkisen talouden varojen kertymistä, mikä johtuu
        ylirahoituksesta vuoden 2009 lopussa vuoden 2010 tammikuun alkuun sijoittuvien
        velvollisuuksien täyttämiseksi. Velkasuhteen odotetaan kasvavan ohjelmakaudella.
        Pääasiallisena syynä ovat jatkuvat, joskin pienenevät perusalijäämät. Velkasuhde
        rikkoo viitearvona olevan 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja sen
        ennakoidaan pysyttelevän viitearvon yläpuolella koko ohjelmakauden. Sen
        ennustetaan kasvavan noin 63 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2011 ja 2012
        ja sen jälkeen hieman pienenevän. Makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden
        tavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi velkasuhde saattaa kehittyä ohjelmassa
        ennakoitua epäsuotuisammin.
   (10) Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset
        ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa suuremmat, mikä johtuu pääasiassa
        eläkemenojen suhteellisen voimakkaasta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina
        vuosikymmeninä. Tämä taas johtuu osin siitä, että eläkejärjestelmä on vasta
        kehitteillä. Ohjelmassa käsitellään huhtikuussa 2009 käyttöön otettua
FI                                            8                                              FI
 ---pagebreak---           eläkeuudistusta, jonka ennustetaan vähentävän eläkemenoja hieman ja ennen kaikkea
          lisäävän sosiaaliturvamaksuja. Uudistuksella parannettaisiin eläkejärjestelmän pitkän
          aikavälin tasapainoa ja vähennettäisiin kestävyyteen kohdistuvia riskejä, mutta se ei
          vaikuta kuitenkaan yleisarvioon. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema
          kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden
          kestävyyskuiluun. Perusjäämän parantaminen keskipitkällä aikavälillä ja
          ikääntymiseen liittyvien menojen, erityisesti eläke- ja terveydenhuoltomenojen,
          huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät
          osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi
          julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa5 suuriksi.
          Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vähitellen
          tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Nämä ennusteet sisältävät väestön
          ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun. Samoin verosuhteen oletetaan
          palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle. Siten ohjelmassa kaavailtu nimellismääräinen
          julkisen talouden strategia olisi lähestulkoon riittävä vakauttamaan velan suhteessa
          BKT:hen vuoteen 2020 mennessä, jos politiikka säilyy ennallaan.
   (11)   Kypros on viime vuosina saavuttanut julkisen talouden tavoitteet paremmin kuin
          hyvin, tosin taloudellinen toiminta on ollut vilkasta ja kasvun rakenne veroja tuovaa.
          Talousarviokehystä on hiljattain paranneltu ottamalla käyttöön varainhoito- ja
          kirjanpitojärjestelmä (FIMAS), omaksumalla asteittain kolmivuotinen keskipitkän
          aikavälin talousarviokehys ja ottamalla käyttöön ohjelma- ja tulosbudjetointi.
          Tähänastisena käytäntönä on kuitenkin ollut lisätalousarvioiden hyväksyminen pitkin
          vuotta, minkä seurauksena juoksevat menot ovat kasvaneet alun perin kaavailtua
          varojen uudelleenjakoa suuremmiksi. Ohjelman mukaan tämä käytäntö loppuu, kun
          on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön uusi talousarviokehys, joka johtaa
          tehokkaampaan ja tuloksellisempaan budjetointiprosessiin ja hillitsee osaltaan
          menojen kasvua. Uusi budjetointiprosessi luo samalla vakaan perustan, jossa menoja
          voidaan kohdentaa uudelleen kansallisen uudistusohjelman painopisteiden mukaisiin
          kasvua tukeviin toimiin. Uutta kehystä on kuitenkin vasta alettu panna täytäntöön, ja
          sen on määrä toteutua kokonaisuudessaan vasta vuonna 2012. Näin ollen sen
          vaikutukset näkyvät vasta keskipitkällä aikavälillä. Uuden kehyksen oikein ajoitettu
          täytäntöönpano olisi erityisen tärkeää julkisen talouden vakauttamisen onnistumisen
          ja kestävyyden kannalta.
   (12)   Ohjelmassa tunnustetaan julkisen talouden laadun merkitys potentiaalisen kasvun
          tukemiseksi ja julkisen talouden pitkä aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.
          Erityisesti ohjelmassa huomioidaan se, miten kolmivuotisen keskipitkän aikavälin
          talousarviokehys sekä ohjelma- ja tulosbudjetointi vaikuttavat varojen
          täysimääräiseen ja parempaan kohdentamiseen ensisijaisen tärkeisiin, kasvua
          edistäviin aloihin yhdessä tuottamattomien menojen paremman valvonnan kanssa.
          Menopuolella ohjelmaan sisältyy katsaus viimeaikaisiin hankkeisiin, joilla pyritään
          tehostamaan infrastruktuuria julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyillä,
          sekä toimenpiteitä koulutuksen parantamiseksi lisäämällä tietokoneiden käyttöä
   5
        Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä
        ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa
        vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous-
        ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin
        kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan
        kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.
FI                                                    9                                                          FI
 ---pagebreak---             ensimmäisen ja keskiasteen koulutuksessa, sekä tutkimusta ja akateemisia
            oppilaitoksia koskevia parannuksia. Ohjelman tarkistukseen sisältyy myös varoja
            julkisten sairaaloiden muuttamiseksi itsenäisiksi yksiköiksi sekä kansallisen
            terveysjärjestelmän käyttöönotto. Pyrkimyksenä on tehokkuuden parantaminen
            sääntelemällä kilpailua ja hillitsemällä kustannuksia. Tämä vaikuttaa erityisen
            tärkeältä ikääntyvään väestöön liittyvien menojen ennakoidun kasvun hillitsemiseksi.
            Tulopuolella ohjelmassa korostetaan vaikutuksia, joita kolmivuotisen keskipitkän
            aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotolla olisi tuloennusteiden tarkkuuden ja
            herkkyyden parantamiseen keskipitkällä aikavälillä. Viranomaiset toteavat, että
            koska verojoustossa on viime vuosina ollut heilahteluja voimakkaasti kasvaneiden
            varallisuusmarkkinoiden vuoksi, tuloennusteita mukautettiin, jotta voitaisiin ottaa
            huomioon varallisuushintojen vaikutus ja BKT:n kasvurakenne. Ohjelmassa todetaan
            myös, että viranomaiset seuraavat jatkuvasti vero- ja etuusjärjestelmää sen
            varmistamiseksi, että työnteko on kannattavaa samalla kun varmistetaan
            haavoittuvien sosiaaliryhmien tukeminen.
   (13)     Kun kaiken kaikkiaan otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden
            tavoitteisiin kohdistuvat riskit, strategiaa, jonka mukaan finanssipolitiikka säilytetään
            kannustavana myös vuonna 2010, voidaan pitää Euroopan talouden
            elvytyssuunnitelman mukaisena. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan
            talouskriisistä aiheutuvien kielteisten vaikutusten vuoksi kuitenkin pysyttelevän
            6 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja supistuvan asteittain 3 prosentin
            viitearvon alapuolelle sen jälkeen. Vaikka ohjelman strategian mukaan
            keskimääräiset vuotuiset julkisen talouden toimet ovat vuosina 2010–2013 noin ¾
            prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, siihen liittyy heikkenemisriskejä. Riskien
            vuoksi julkisen talouden toimet eivät näin ollen ehkä ole riittäviä alijäämän
            supistamiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2013
            mennessä, kuten on kaavailtu. Lisäksi ohjelman vakauttamisstrategian rakenne
            näyttää perustuvan pitkälti tuloja kasvattaviin toimenpiteisiin, ja menojen
            supistaminen on vähäistä. Ohjelmassa ennustetaan itse asiassa, että menot
            vakiintuvat suhteessa BKT:hen korkeammalle tasolle vuonna 2013 kuin vuoden 2009
            toteutumassa. Työmarkkinaosapuolet käyvät edelleen keskusteluja toimenpiteistä,
            joilla tämä tilanne voitaisiin kääntää päinvastaiseksi, ja näin ollen toimenpiteiden
            toteuttamisen ajoitukseen ja yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyy riskejä. Tämän
            seurauksena velkasuhteen, (jonka ennakoidaan ylittävän 60 prosenttia suhteessa
            BKT:hen vuodesta 2010 eteenpäin), kehitys saattaa olla tarkistuksessa ennakoitua
            epäsuotuisampaa.
   (14)     Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä
            tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset ja
            vapaaehtoiset tiedot.
   Yleispäätelmä on, että Kyproksen julkinen talous heikkeni huomattavasti. Syynä ovat
   talouden laskusuhdanne sekä elvyttävä finanssipolitiikan viritys, sillä mittavia
   elvytystoimenpiteitä on hyväksytty Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti.
   Tämän vuoksi julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia
   alijäämäiseksi vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen
   suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa kaavaillaan vuonna 2010 alkavaa vakauttamisuraa, jolla
   pyritään saamaan julkisen talouden rahoitusasema alle 3 prosentin viitearvon suhteessa
   BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Sopeutus pyritään kuitenkin saavuttamaan pääasiassa
   talousarvion menopuolelta samalla kun menot suhteessa BKT:hen pysyttelevät korkeammalla
FI                                                  10                                                FI
 ---pagebreak---    kuin koskaan. Koska maailmantalouden elpyminen on haurasta, julkisen talouden strategiaan
   kohdistuu lisäksi huomattavia riskejä, sillä ohjelman sisältämän makrotalouden skenaarion
   perustana olevat kasvuoletukset ovat optimistisia. Suuri kotimainen ja ulkoinen epätasapaino
   edellyttävät, että tavoitteena pitäisi olla varovaisen politiikan harjoittaminen ja julkisen
   talouden kestävyyden vahvistaminen. Sen vuoksi juoksevien menojen valvonta panemalla
   täytäntöön tehokas monivuotinen talousarviokehys olisi erityisen tärkeä väline
   vakauttamissuunnitelmien ja julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi.
   Lisäksi julkisen talouden laadun parantaminen on tärkeää, sillä se tukee epätasapainosta
   kärsivän talouden kitkatonta sopeutusta erityisesti kasvattamalla potentiaalista BKT:tä,
   parantamalla kilpailukykyä ja supistamalla ulkoista epätasapainoa.
   Edellä olevan arvion perusteella Kyprosta kehotetaan
   i)       rajoittamaan vuoden 2010 alijäämä enintään 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen,
            tarvittaessa tehostamalla vakauttamistoimenpiteitä, erityisesti jos makrotalouden
            kehitys osoittautuu vähemmän suotuisaksi kuin ohjelman skenaario, sekä
            toteuttamaan      oikeaan aikaan toimenpiteitä          enemmän      menoperusteisen
            vakauttamisstrategian määrittelemiseksi; hyödyntämään tilaisuudet mennä
            ilmoitettuja julkisen talouden toimia pidemmälle, jotta nopeutetaan julkisen talouden
            vakauttamista ja supistetaan bruttovelkasuhde takaisin viitearvon alapuolelle;
   ii)      panemaan suunnitelmien mukaan täytäntöön tehokas monivuotinen talousarviokehys,
            jotta varmistettaisiin, että julkisen talouden tavoitteissa pysytään, ja hillitsemään
            menoja tiukasti keskipitkällä aikavälillä;
   iii)     parantamaan julkisen talouden kestävyyttä toteuttamalla uudistustoimenpiteitä eläke-
            ja terveydenhuoltomenojen valvomiseksi, jotta ikääntymiseen liittyvien menojen
            kasvu saataisiin pysäytettyä.
FI                                                11                                              FI
 ---pagebreak---          Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu
                                                2008   2009   2010    2011    2012     2013
                                   VO huhtikuu
                                                  3,6   -1,7    0,5    1,5      3,0      3,2
                                       2010
            BKT:n määrä            KOM toukokuu                               tieto    tieto
                                                  3,6   -1,7   -0,4    1,3
             (%-muutos)                2010                                  puuttuu  puuttuu
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  3,8    2,1    2,4    3,0      3,2
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                  4,4    0,2    2,7    2,0      2,0      2,0
                                       2010
           YKHI-inflaatio          KOM toukokuu                               tieto    tieto
                                                  4,4    0,2    2,7    2,5
                 (%)                   2010                                  puuttuu  puuttuu
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  4,4    2,0    2,5    2,5      2,5
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                  2,9   -1,3   -2,4   -2,5     -1,6     -0,5
                                       2010
           Tuotantokuilu1
                                   KOM toukokuu                               tieto    tieto
    (% suhteessa potentiaaliseen                  3,4   -0,7   -2,1   -1,6
                                       2010                                  puuttuu  puuttuu
              BKT:hen)
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  0,8   -0,1   -0,6   -0,5     -0,2
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                -17,7   -8,5  -11,5  -12,2    -12,6    -12,9
                                       2010
    Nettoluotonanto ulkomaille /
                                   KOM toukokuu                               tieto    tieto
     nettoluotonotto ulkomailta                 -17,6   -8,2   -6,8   -6,7
                                       2010                                  puuttuu  puuttuu
      (% suhteessa BKT:hen)
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                -12,4  -12,1  -11,5  -10,9    -10,2
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                 43,5   40,3   41,6   42,8    43,6     44,2
                                       2010
       Julkisen talouden tulot     KOM toukokuu                               tieto    tieto
                                                 43,5   40,3   41,2   41,3
      (% suhteessa BKT:hen)            2010                                  puuttuu  puuttuu
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                 45,3   43,8   44,0   44,4    44,8
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                 42,6   46,4   47,6   47,2    47,0     46,7
                                       2010
      Julkisen talouden menot      KOM toukokuu                               tieto    tieto
                                                 42,6   46,4   48,3   49,0
      (% suhteessa BKT:hen)            2010                                  puuttuu  puuttuu
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                 44,3   44,6   45,5   46,3    47,1
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                  0,9   -6,1   -6,0   -4,5     -3,4     -2,5
                                       2010
          Julkisen talouden
                                   KOM toukokuu                               tieto    tieto
           rahoitusasema                          0,9   -6,1   -7,1   -7,7
                                       2010                                  puuttuu  puuttuu
      (% suhteessa BKT:hen)
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  1,0   -0,8   -1,4   -1,9     -2,2
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                  3,7   -3,6   -3,7   -2,1     -1,0      0,1
                                       2010
             Perusjäämä            KOM toukokuu                               tieto    tieto
                                                  3,7   -3,6   -4,4   -4,8
      (% suhteessa BKT:hen)            2010                                  puuttuu  puuttuu
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  3,9    1,5    0,8    0,2     -0,2
                                       2009                                           puuttuu
                                   VO huhtikuu
                                                 -0,2   -5,6   -5,1   -3,5     -2,8     -2,3
                                       2010
         Suhdannetasoitettu
                                   KOM toukokuu                               tieto    tieto
           rahoitusasema1                        -0,4   -5,8   -6,3   -7,1
                                       2010                                  puuttuu  puuttuu
      (% suhteessa BKT:hen)
                                    VO helmikuu                                        tieto
                                                  0,7   -0,8   -1,2   -1,7     -2,1
                                       2009                                           puuttuu
                                 3
   Rakenteellinen rahoitusasema
                                   VO huhtikuu   -0,2   -5,6   -5,2   -3,6     -2,9     -2,3
FI                                              12                                            FI
 ---pagebreak---                                                2010
                                          KOM toukokuu                                                         tieto      tieto
                                                                 -0,4      -5,8        -6,3       -7,1
       (% suhteessa BKT:hen)                   2010                                                         puuttuu     puuttuu
                                           VO helmikuu                                                                    tieto
                                                                  0,7      -0,8        -1,2       -1,7         -2,1
                                               2009                                                                     puuttuu
                                           VO huhtikuu
                                                                48,4       56,2       61,0        63,2         63,1       62,3
                                               2010
         Julkinen bruttovelka             KOM toukokuu                                                         tieto      tieto
                                                                48,4       56,2       62,3        67,6
       (% suhteessa BKT:hen)                   2010                                                         puuttuu     puuttuu
                                           VO helmikuu                                                                    tieto
                                                                49,3       46,8       45,4        44,2         44,2
                                               2009                                                                     puuttuu
     Huom:
     1
       Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet
   uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.
     2
       Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 % vuonna 2009 ja 2,8 % vuosina 2010-2013.
     3
       Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina
   2010, 2011 ja 2012 (alijäämää supistavia). Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa ei ole kertaluonteisia eikä
   muita väliaikaisia toimenpiteitä.
     Lähde:
     Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.
FI                                                             13                                                               FI


title: Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014 , Alankomaiden vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmasta

text:
               29.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 247/88

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,
   Alankomaiden vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmasta
   2014/C 247/17
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Alankomaiden vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden vuosien 2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) mukaisesti lausuntonsa Alankomaiden alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014.

               (5)

               Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (7)

               Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Alankomaita koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Yksityisen sektorin velkaa ja sen meneillään olevaa vähentämistä koskevaan makrotalouden kehitykseen, johon liittyvät jäljellä olevat tehottomuudet asuntomarkkinoilla, on edelleen kiinnitettävä huomiota. Vaikka vaihtotaseen suuri ylijäämä ei aiheuta riskejä samalla tavalla kuin suuret alijäämät ja se liittyy osittain velan vähentämistarpeeseen, komissio aikoo seurata vaihtotaseen kehittymistä Alankomaissa osana eurooppalaista ohjausjaksoa.

               (8)

               Alankomaat toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

               (9)

               Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa, että vuonna 2013 saavutettu liiallisen alijäämän korjaus on kestävä ja että julkisen talouden rahoitusasema on lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2015 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on enintään 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Alankomaat on toteuttanut uusia huomattavia julkisen talouden toimenpiteitä, mutta (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman on määrä pysyä vuonna 2014 samana kuin vuonna 2013, mikä merkitsee huomattavaa poikkeamaa vaaditusta vähimmäissopeutuksesta, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelman mukaan (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema paranee 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Menot kasvaisivat menojen vertailuarvon mukaisessa tahdissa sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Alankomaiden julkisen talouden strategian yleisarvion perusteella sopeutusura kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden bruttovelka vakautuu vuonna 2015 ja supistuu sen jälkeen. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava, ja sen on laatinut riippumaton Alankomaiden talouspoliittinen tutkimuskeskus. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan huomattavia, mutta ne ovat yleisesti ottaen tasapainossa. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vakautuvan vuonna 2014 ja paranevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Komission ennusteen mukaan Alankomaat noudattaisi menojen vertailuarvoa vuonna 2014, mutta ei vuonna 2015. Alankomaiden kasvupotentiaalin parantamiseksi on ehdottoman tärkeää, että edellytetty vakauttaminen turvaa kasvua edistävät menot, kuten ne, jotka liittyvät innovointiin ja tutkimukseen, mukaan lukien perustutkimus, sekä koulutukseen. Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Alankomaat supisti julkisen talouden alijäämän kestävästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta vaarana on, että vuonna 2014 poiketaan merkittävästi ennalta ehkäisevän osion vaatimuksista.

               (10)

               Keskeisen haasteen muodostavat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka muokkaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa paljon velkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin tulosta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainojen täydestä korkovähennyksestä. Huhtikuun 2012 jälkeen on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla on osittain puututtu näihin kannustimiin. Niistä osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan lyhentämistä koskevien kannustimien lisääminen ovat tarpeellisia toimia, mutta niiden toteuttaminen on liian hidasta vaikuttaakseen merkittävästi lainakäyttäytymiseen. Sadan prosentin luototusaste, joka on määrä saavuttaa vuonna 2018, on edelleen korkea. Vuokramarkkinoita rajoittaa sääntely, ja yhteiskunnan tukemia asuntoja on hyvin paljon ja niihin on pitkät jonot. Hiljattain yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla toteutettu vuokrien porrastaminen enemmän tulojen mukaan on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Yhteiskunnan tukemia asuntoja hallinnoivat yritykset voivat edelleen rakentaa asuntoja, joiden kuukausivuokra ylittää tuettujen vuokrien ylärajan. Vaikka vuoden 2013 suosituksissa kehotettiin keskittämään toiminta tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin, tämä uudelleenohjaaminen on keskeneräistä. Siitä johtuu, että vaikka ehdotetut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, uudistuksilla kyetään puuttumaan taustalla oleviin ongelmiin hitaasti. Tämän vuoksi toimenpiteitä on vauhditettava talouden sen salliessa ja samalla varmistettava, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on tarjolla vähäosaisille, jotka eivät kykene hankkimaan asuntoja markkinaehdoin. Tämä koskee myös asuinalueita, joilla kysyntää on paljon.

               (11)

               Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu nostamalla lakisääteistä eläkeikää asteittain 65 vuodesta (vuonna 2012) 67 vuoteen (vuonna 2023). Alankomaat on käynnistänyt julkisesti ja yksityisesti rahoitettujen eläkepilarien ja pitkäaikaishoivajärjestelmän kattavat uudistukset. Tätä täydentävät uudistukset, joiden tavoitteena on kannustaa ikääntyneitä työntekijöitä työskentelemään kauemmin ja lisätä työvoiman liikkuvuutta. Pitkäaikaishoivan uudistusten myötä vastuuta on siirretty kunnille. Sen johdosta kokonaismenoja voidaan supistaa ja keskittää huomio tehokkuusetuihin. Osa näistä merkittävistä uudistuksista on vielä hyväksymättä. Jäljellä olevia haasteita ovat kustannusten ja riskien asianmukainen jakaminen niin sukupolvien sisällä kuin niiden välillä. Lisäksi pitkäaikaishoivan laatua ja saatavuutta on seurattava. Pitkäaikaishoivan uudistamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen auttaisi hillitsemään ikääntymiseen liittyvien kustannusten nopeaa kasvua ja vahvistaisi julkisen talouden kestävyyttä. Pitkäaikaishoivan laatu ja saatavuus olisi säilytettävä asianmukaisella tasolla.

               (12)

               Hallituksen ehdottamien työmarkkinauudistusten tavoitteena on työvoimaosuuden ja työvoiman liikkuvuuden lisääminen. Työmarkkinoille osallistumista koskevan lain tarkoituksena on nopeuttaa työvoimaosuuden kasvua. Näitä uudistuksia ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu lainsäädännössä. Työntekoa estävien kannustinloukkujen vähentämiseksi ja työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden henkilöiden työllistettävyyden parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, jotka kohdistuvat esimerkiksi naisiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin henkilöihin. Alankomaat on ilmoittanut työttömyysturvajärjestelmänsä ja verrattain tiukan työsuhdeturvalainsäädäntönsä uudistuksista, joihin sisältyy verokannustin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi. Vaikka nämä toimet ovat oikeansuuntaisia, niitä voidaan arvioida täysimääräisesti vasta sitten, kun ne on toteutettu. Kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvien jäljellä olevien pidäkkeiden poistamisen vauhdittaminen näiden henkilöiden työtuntimäärän lisäämiseksi voisi helpottaa tulevaa työvoimapulaa. Lisäksi kotitalouksien kokonaistuloja ja näin ollen kotimaista kysyntää voidaan tukea heikentämättä kilpailukykyä, jos institutionaalisen kehyksen tarjoamaa joustoa hyödynnetään paremmin palkankorotusten eriyttämiseksi.

               (13)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Alankomaiden talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (14)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (15)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 4.

               (16)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Alankomaiden rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaisi vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

               1.

               liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen lujittaa vuonna 2014 toteutettavia julkisen talouden toimenpiteitä, koska komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; lujittaa vuonna 2015 merkittävästi julkisen talouden strategiaa, jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja säilytetään sen jälkeen, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden velkasuhde pysyy kestävällä lasku-uralla; turvaa menojen toteutumisen aloilla, joilla on kasvun kannalta välitöntä merkitystä, kuten koulutuksessa, innovoinnissa ja tutkimuksessa;

               2.

               taloudellisen tilanteen antaessa myöten vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi nopeuttamalla asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin vuokra-asuntosektorilla; seuraa yhteiskunnan tukeman asuntotuotannon uudistuksen vaikutuksia pienipalkkaisiin kotitalouksiin asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden osalta; jatkaa ponnisteluja yhteiskunnan tukemaa asuntotuotantoa koskevien toimenpiteiden keskittämiseksi tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin;

               3.

               toteuttaa eläkejärjestelmän toisen pilarin uudistukset ja varmistaa kustannusten ja riskien asianmukaisen jakamisen sukupolvien sisällä ja niiden välillä; tukee lakisääteisen eläkeiän asteittaista nostamista toimenpiteillä, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä; toteuttaa suunnitellun pitkäaikaishoiva-alan uudistuksen kestävyyden varmistamiseksi ja huolehtii palvelujen yhtäläisestä saannista ja laadusta sekä seuraa uudistuksen vaikutuksia;

               4.

               ryhtyy lisätoimenpiteisiin työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi erityisesti työmarkkinoiden reunamille jääneiden keskuudessa ja vähentää työvoimaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä; toteuttaa työsuojelulainsäädännön ja työttömyysetuusjärjestelmän uudistukset sekä puuttuu työmarkkinoiden jäykkyyksiin; mahdollistaa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisen käytännön mukaisesti palkankorotusten suuremman eriyttämisen hyödyntämällä täysimääräisesti olemassa olevaa institutionaalista kehystä.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. C. PADOAN

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 89.

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Slovakian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/110

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Slovakian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/24)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2017 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ”euroalueen suositus” (3).

               (2)

               Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)

               Slovakiaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (4)

               Slovakia toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (6)

               Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden alijäämän parantamista 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja asteittain edelleen 0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2019 ja 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen odotetaan saavutettavan vuonna 2018. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

               (7)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Slovakia sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suosituksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017.

               (8)

               Julkisen talouden tilanteen perusteella Slovakian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen (5) nimellinen kasvu ei ole yli 2,9 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2017 ja 2018 tarkastellaan yhdessä. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Slovakian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017, ja että vuonna 2018 tarvitaan lisätoimia, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa vuoden 2017 eurooppalaisesta ohjausjaksosta todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä että varmistaa Slovakian julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Slovakian suhdannetilanteen.

               (9)

               Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä edelleen riskejä. Terveydenhuollon menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, sillä terveydenhuollon kustannustehokkuuden lisääminen on Slovakiassa edelleen haaste. Joitakin toimia on toteutettu sairaalahoidon järkeistämiseksi ja kustannusten alentamiseksi, mutta konkreettisia tuloksia ei ole vielä nähtävillä. Vuonna 2016 toteutetussa menojen uudelleenarvioinnissa on määritetty mahdollisia säästökohteita. Edistyminen kattavan terveydenhuolto- ja terveydenhuoltomenouudistuksen käytännön toteutuksessa on tähän mennessä viivästynyt, kun on otettu käyttöön maksujärjestelmä, jossa potilaat ryhmitellään diagnoosien perusteella, ja sähköisten terveydenhuoltojärjestelmien käyttöönotto etenee hitaasti. Julkisen eläkejärjestelmän alijäämän arvioidaan pitkällä aikavälillä kaksinkertaistuvan, ja eläkeikä on Slovakiassa unionin alhaisimpia. Viimeaikaiset eläkejärjestelmän mukautukset ovat olleet pitkälti tapauskohtaisia ja lyhytaikaisia.

               (10)

               Veronkierto ja verojen välttely on vähentynyt, ja vapaaehtoista verolainsäädännön noudattamista pyritään lisäämään. Parannukset veronkannossa ovat vähentäneet merkittävästi aiemmin suurta alv-vajetta. Alv-petosten vähentyminen on vaikuttanut myönteisesti myös yhtiöveron kantoon. Verohallinto ottaa painopisteeksi alv-säännösten noudattamisen parantamisen, joka toteutetaan erityisesti tarkastusten avulla. Samaan aikaan tutkitaan muita toimia, joilla verosäännösten vapaaehtoista noudattamista voitaisiin lisätä.

               (11)

               Vaikka työmarkkinoilla on tapahtunut kehitystä talouden vankan elpymisen ja vahvan työpaikkojen luomisen ansiosta, pitkäaikaistyöttömyys on edelleen ongelma. Pitkäaikaistyöttömyysaste on yhä unionin korkeimpia. Ongelma koskettaa erityisesti syrjäytyneitä romaneja, matalan osaamistason työntekijöitä ja nuoria. Myös alueelliset erot ovat edelleen suuret, sillä työttömyysluvut ovat maan itäosassa kaksinkertaiset Bratislavaan verrattuna. Aikuisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja uuden mahdollisuuden tarjoavaan koulutukseen on edelleen vähäistä. Huolimatta käynnissä olevasta julkisten työvoimapalvelujen uudistuksesta ja toimenpiteistä, joilla pienipalkkaisia kannustetaan työhön, yksilöllisen tuen antaminen pitkäaikaistyöttömille ja muita heikommassa asemassa oleville ryhmille on edelleen vaikeaa, muun muassa autettavien suuren määrän vuoksi. Pitkälti Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetussa Slovakian toimintasuunnitelmassa pitkäaikaistyöttömien integroimiseksi työmarkkinoille asia pyritään korjaamaan räätälöityihin palveluihin perustuvalla kokonaisvaltaisella toimintatavalla. Siihen kuuluu asiantuntijaneuvontaa, uusi profilointijärjestelmä, yhteistyötä yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa ja kohdennettuja koulutusohjelmia, joita työnantajat ovat suunnitelleet alueellisten työmarkkinoiden tarpeiden perusteella. Romanien osallistuminen Slovakian työmarkkinoille on edelleen hyvin vähäistä, ja heidän työllisyysasteensa nostaminen etenee hitaasti. Romanien heikot työmarkkinatulokset johtuvat muun muassa alhaisesta koulutus- ja osaamistasosta ja syrjinnästä. Synnytysikäisten naisten alhainen työllisyysaste johtuu pitkästä vanhempainlomasta (jopa kolme vuotta), jota isät harvoin käyttävät, etenkin alle 3-vuotiaille lapsille tarjolla olevien lastenhoitopalvelujen puutteesta ja joustavien työaikajärjestelyjen vähäisestä käytöstä.

               (12)

               Koulutusjärjestelmää ei ole suunnattu riittävästi Slovakian taloudellisen potentiaalin parantamiseen. Koulutustulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja ne ovat edelleen heikentyneet vuosina 2012–2015. Lisäksi alueelliset erot ovat edelleen suuria. Heikko menestys liittyy ensisijaisesti opiskelijoiden sosiaalistaloudellisen ja etnisen taustan voimakkaaseen vaikutukseen, yhdenvertaisuuskysymyksiin, koulutuksen saatavuuteen ja osallistavuuteen sekä siihen, että opettajan ammattia ei pidetä kovin houkuttelevana. Vaikka opettajien palkkoja korotettiin kahdessa vaiheessa vuonna 2016 (4 prosenttia tammikuussa ja 6 prosenttia syyskuussa), ja lisäkorotuksia on suunniteltu vuosiksi 2017–2020, kilpailukyvyttömät palkkaehdot ja opettajien jatkokoulutustarjonnan vähäisyys ovat tekijöitä, joiden vuoksi ammatti ei juurikaan houkuttele, varsinkaan mahdollisia uusia opettajia ja maan kehittyneemmillä alueilla asuvia. Äskettäin hyväksytty erottelun vastainen lainsäädäntö, joka koskee syrjäytynyttä romaniyhteisöä, on vielä pantava täytäntöön, ennen kuin se voi tuottaa myönteisiä tuloksia ja lisätä romanien osallistumista kaikille yhteiseen yleisopetukseen, jossa varhaiskasvatukseen ja esiopetukseen kiinnitetään erityistä huomiota.

               (13)

               Slovakian julkishallinnon nykyaikaistaminen on käynnissä, mutta korruptio on edelleen haaste. Korruptiota havaitaan edelleen paljon, ja se on merkittävä liiketoiminnan este. Valvontamekanismit ja korruptiontorjuntasääntöjen noudattaminen vaikuttavat edelleen riittämättömiltä, eivätkä väärinkäytösten paljastamista ja pöytälaatikkoyrityksiä koskevat politiikka-aloitteet ehkä riitä ratkaisemaan ongelmaa. Lisäksi monilla aloilla julkisia hankintoja koskevat menettelyt eivät ole parhaiden käytäntöjen mukaisia. Koulutusta kehitetään, jotta henkilöstö voisi hoitaa hankintajärjestelmää tehokkaammin. Eturistiriidat, räätälöidyt tarjouseritelmät ja liiallinen alhaisimman hinnan käyttö myöntämiskriteerinä aiheuttavat kuitenkin edelleen huolta ja johtavat siihen, että laatuun perustuvaa kilpailua on vähän. Julkisiin hankintamenettelyihin liittyvien puutteiden on toistuvasti todettu heikentävän julkisten varojen kohdentamisen tehokkuutta.

               (14)

               Yritysten on vaikeaa ja kallista noudattaa lainsäädäntöä sekä lainsäädäntö- ja sääntelyprosesseja, jotka muuttuvat usein, eikä maksukyvyttömyysjärjestelyjä useinkaan pidetä riittävän yritysystävällisinä. Äskettäin perustettiin ministeriöiden välinen liiketoiminnan harjoittamista käsittelevä työryhmä, jota johtaa talousministeriön valtiosihteeri. Sen odotetaan esittävän kesäkuuhun 2017 mennessä ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla liiketoimintaympäristöä parannetaan. Yrityspalvelusektorilla on Slovakiassa edelleen korkeita sääntelyesteitä. Ongelman ratkaisemiseksi on annettu ammateittain opastusta tammikuussa 2017 komission tiedonannossa ammattipalvelujen sääntelyn uudistamista koskevista suosituksista, joka on osa palvelumarkkinoiden esteiden poistamiseen tähtäävää toimenpidepakettia.

               (15)

               Oikeusjärjestelmän tuloksellisuuden ja riippumattomuuden parantaminen on Slovakialle edelleen haaste, vaikka puutteiden korjaamiseksi toteutetaankin toimia. Oikeuslaitoksen tehokkuuteen ja riippumattomuuteen liittyvät huolet eivät ole kuitenkaan hälvenneet. Lisäksi julkishallintoa rasittaa edelleen tehottomuus, valmiuksien riittämättömyys ja hajanaisuus. Edistysaskelia ovat henkilöstöhallintostrategian hyväksyminen lokakuussa 2015 ja virkamieslain äskettäinen hyväksyminen. Uusi poliittisesti riippumaton virkamiesneuvosto valvoo jatkossa virkamieslain periaatteiden ja virkamiesten eettisten sääntöjen täytäntöönpanoa. Monimutkainen ja vaikeaselkoinen sääntelykehys mutkistaa energiamarkkinoiden asianomaisten osapuolten suhteita. Viimeaikaiset muutokset jakelutariffien asettamisessa kertovat poliittisten päättäjien ja yritysten vaikutusvallasta. Energian hintoja sääntelevän viranomaisten riippumattomuuden odotetaan vähenevän, kun lainsäädännössä on annettu hallitukselle yksinoikeus nimittää sääntelyviranomaisen puheenjohtaja ja talousministeriölle ja ympäristöministeriölle oikeus puuttua hinnoittelumenettelyihin.

               (16)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 vakausohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               pyrkii toteuttamaan merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018 vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti ja ottaen huomioon tarpeen vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä ja varmistaa Slovakian julkisen talouden kestävyyden; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, muun muassa toteuttamalla varoille vastinetta -hankkeen;

               2.

               parantaa muita heikommassa asemassa oleville ryhmille suunnattuja aktivointitoimenpiteitä, muun muassa toteuttamalla pitkäaikaistyöttömiä koskevan toimintasuunnitelman ja tarjoamalla yksilöllisiä palveluja ja kohdennettua koulutusta; parantaa naisten työllistymismahdollisuuksia erityisesti lisäämällä kohtuuhintaisia ja laadukkaita lastenhoitopalveluja; parantaa koulutuksen laatua ja lisää romanien osallistumista kaikille yhteiseen yleisopetukseen;

               3.

               lisää kilpailua ja avoimuutta julkisissa hankinnoissa ja tehostaa korruption torjuntaa vahvistamalla voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen valvontaa; hyväksyy ja toteuttaa kattavan suunnitelman, jonka avulla puututaan yritystoimintaa haittaaviin hallinnollisiin ja sääntelyesteisiin; parantaa oikeusjärjestelmän toimivuutta, muun muassa lyhentämällä siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsittelyaikoja.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.