Avis juridique important

|

31999H0721

1999/721/EY: Komission suositus, annettu 12 päivänä lokakuuta 1999, seuraavien aineiden riskien arvioinnin tuloksista ja riskien vähentämisen toimintasuunnitelmista: 2-(2-butoksietoksi)etanoli, 2-(2-metoksietoksi)etanoli, alkaanit, C10-13, kloori, bentseeni, C10-13, alkyylijohdannaiset (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3232) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 292 , 13/11/1999 s. 0042 - 0051

KOMISSION SUOSITUS,annettu 12 päivänä lokakuuta 1999,seuraavien aineiden riskien arvioinnin tuloksista ja riskien vähentämisen toimintasuunnitelmista:2-(2-butoksietoksi)etanoli,2-(2-metoksietoksi)etanoli,alkaanit, C10-13, kloori, bentseeni, C10-13, alkyylijohdannaiset(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3232)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(1999/721/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo, että1) asetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklassa vahvistetaan menettely ensisijaisten aineiden luettelossa olevien aineiden riskien arvioimiseksi esittelijäksi nimetyn jäsenvaltion tasolla,2) komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94(2) vahvistetaan olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arviointia koskevat periaatteet asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti,3) arvioituaan kyseisen ensisijaisen aineen ihmisille ja ympäristölle aiheuttamat riskit esittelijä tekee tarvittaessa ehdotuksen riskien rajoittamiseen tarkoitetusta toimintasuunnitelmasta, johon kuuluu valvontatoimenpiteitä ja/tai seurantaohjelmia,4) asetuksen (ETY) N:o 793/93 11 artiklan mukaisesti ensisijaisten aineiden riskien arvioinnin tulokset ja suositeltu toimintasuunnitelma havaittujen riskien rajoittamiseksi hyväksytään yhteisön tasolla 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, ja komissio julkaisee ne,5) asetuksen (ETY) N:o 793/93 1 artiklan mukaisesti asetuksen säännöksiä sovelletaan niiden kuitenkaan rajoittamatta työsuojelua ja kuluttajansuojaa koskevan yhteisön lainsäädännön, erityisesti neuvoston direktiivin 89/391/ETY soveltamista,6) ensimmäinen ensisijaisten aineiden luettelo hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1179/94(3); luettelossa on säännökset muun muassa seuraavien aineiden arvioimiseksi:- 2-(2-butoksietoksi)etanoli,- 2-(2-metoksietoksi)etanoli,- alkaanit, C10-13, kloori-, ja- bentseeni, C10-13, alkyylijohdannaiset,7) kunkin neljän aineen esittelijät ovat arvioineet kaikki ihmisille ja ympäristölle aiheutuvat riskit(4) ja tarvittaessa tehneet ehdotukset toimintasuunnitelmista kyseisten riskien rajoittamiseksi,8) näiden neljän aineen riskien arvioinnin tulokset ja suositellut toimintasuunnitelmat niistä kolmen riskien vähentämiseksi on hyväksyttävä yhteisön tasolla,9) asetuksen (ETY) N:o 793/93 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon riskinarvioinnin tulokset ja riskien rajoittamiseksi suositellun toimintasuunnitelman tehdessään ehdotuksia yhteisön toimenpiteiksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(5) ja toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY(6) yhteydessä sekä muiden olemassa olevien yhteisön välineiden avulla,10) myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevää tieteellistä komiteaa (CSTEE) on kuultu ja se on antanut lausunnon riskinarviointiraportista, johon tässä suosituksessa viitataan, ja11) tähän suositukseen sisältyvät toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:1. Seuraavien aineiden valmistukseen, kuljetukseen, varastointiin, sisällyttämiseen toiseen valmisteeseen tai niiden muuhun käsittelyyn, käyttöön ja jätteiden käsittelyyn tai hyödyntämiseen osallistuvien tahojen on otettava huomioon riskinarvioinnin tulokset, joiden yhteenveto on esitetty tämän suosituksen liitteen I osien 1, 2 ja 3 kohdassa I (Ihmisten terveys/Ympäristö). Tuloksissa on otettu huomioon myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tieteellisen komitean (CSTEE)(7) tieteelliset lausunnot:- 2-(2-butoksietoksi)etanoliCAS-nro: 112-34-5EINECS-nro: 203-961-6- 2-(2-metoksietoksi)etanoliCAS-nro: 111-77-3EINECS-nro: 203-906-6- alkaanit, C10-13, kloori-CAS-nro: 85535-84-8EINECS-nro: 287-476-5.2. Tämän suosituksen liitteen I osien 1, 2 ja 3 kohdassa II (Toimintasuunnitelma riskien rajoittamiseksi) selostetut riskien vähentämiseen tarkoitetut toimintasuunnitelmat on pantava täytäntöön.3. Seuraavan aineen valmistukseen, kuljetukseen, varastointiin, sisällyttämiseen toiseen valmisteeseen tai sen muuhun käsittelyyn, käyttöön ja jätteiden käsittelyyn tai hyödyntämiseen osallistuvien tahojen on otettava huomioon riskinarvioinnin tulokset, joiden yhteenveto on esitetty tämän suosituksen liitteen II kohdassa I (Ihmisten terveys/Ympäristö). Tuloksissa on otettu huomioon myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tieteellisen komitean (CSTEE) tieteelliset lausunnot:- bentseeni, C10-13, alkyylijohdannaisetCAS-nro: 67774-74-7EINECS-nro: 267-051-0.Tehty Brysselissä 12 päivänä lokakuuta 1999.Komission puolestaMargot WALLSTRÖMKomission jäsen(1) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.(2) EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.(3) EYVL L 131, 26.5.1994, s. 3.(4) Esittelijöiksi nimettyjen jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat riskinarviointiraportit ovat kokonaisuudessaan vapaasti saatavilla. Niistä on olemassa myös lyhyet yhteenvedot. Sekä raportteja että niiden yhteenvetoja voi tilata ottamalla yhteyttä Isprassa, Italiassa, sijaitsevaan Yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen Terveyden- ja kuluttajainsuojelulaitoksen yhteydessä toimivaan Euroopan kemiallisten aineiden toimistoon.(5) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201.(6) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(7) Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tieteellinen komitea on tutkinut asianomaiset riskinarviointiraportit ja ilmaissut niistä tieteelliset lausunnot komitean kuudennessa täysistunnossa Brysselissä 27 marraskuuta 1998. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tieteellisen komitean lausunnot ovat saatavilla Internetissä (http://www.europa.eu. int/comm/dg24/health/sc/sct/outcome_en.html).LIITE I1 OSA>TAULUKON PAIKKA>CH3-(CH2)3-O-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OHEINECS-nimike: 2-(2-butoksietoksi)etanoliEsittelijä: AlankomaatLuokitus: Xi; R 36.Riskinarviointi perustuu aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa sekä teollisuuden että kotitalouksien käyttämissä puhdistusaineissa (esim. lattiamateriaalien ja metallin puhdistusaineet). Sitä käytetään myös liuotteena teollisuuden ja kotitalouksien käyttämissä maaleissa ja pinnoitteissa. Vähemmässä määrin ainetta käytetään kemiallisena välituotteena butyylidiglykoliasetaatin valmistuksessa.I RISKINARVIOINTIA. Ihmisten terveysRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN osaltaon, että riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- ihon ja hengitysteiden kautta tapahtuvan altistumisen seurauksena syntyvien paikallisten vaikutusten riski käsiteltäessä ainetta sisältäviä tuotteita manuaalisesti,- hengitysteiden kautta tapahtuvan altistumisen seurauksena syntyvien yleisten systeemisten vaikutusten riski käsiteltäessä ainetta sisältäviä tuotteita manuaalisesti.Riskinarvioinnin päätelmäKULUTTAJIEN osaltaon, että riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä.Päätelmän perustelut:- hengitysteiden kautta tapahtuvan altistumisen seurauksena syntyvien paikallisten vaikutusten riski, kun ainetta sisältäviä tuotteita käytetään ruiskuttamalla.Riskinarvioinnin päätelmäEPÄSUORASTI YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVAN IHMISEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille väestöryhmille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B. YmpäristöRiskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN, JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA ELÄVIEN MIKRO-ORGANISMIEN, ILMAKEHÄN, MAAEKOSYSTEEMIN ja RAVINTOKETJUUN KOHDISTUVIEN, YMPÄRISTÖN OSASTA RIIPPUMATTOMIEN VAIKUTUSTEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTASUUNNITELMA RISKIEN RAJOITTAMISEKSITYÖNTEKIJÄTVoimassa olevan työntekijöiden suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset aineen aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.Tähän liittyen suositeltavia toimia ovat:- silmien (suojalasit) ja käsien (suojakäsineet) riittävän suojauksen suosittaminen käyttöturvallisuustiedotteissa hyväksi toimintatavaksi henkilöille, jotka käsittelevät ainetta sen puhtaassa muodossa,- ainetta sisältävien tuotteiden manuaalisesta käsittelystä aiheutuvista riskeistä kertominen käyttöturvallisuustiedotteissa,- riittävän koulutuksen ja toimintaohjeiden antaminen työntekijöille samoin kuin ainetta sisältävien tuotteiden manuaalisesta käsittelystä aiheutuvista riskeistä tiedottaminen ja neuvojen antaminen,- aineelle työssä altistumisen raja-arvojen määrittäminen yhteisön tasolla.KULUTTAJATSuosituksena on, etteivät kyseistä ainetta sisältävät maalit, jotka on tarkoitettu ruiskuttamalla käytettäväksi, olisi kuluttajien vapaasti saatavilla. Lisäksi muiden maalien, jotka sisältävät kyseistä ainetta ja jotka ovat kuluttajien vapaasti saatavilla, käyttöohjeisiin tulisi selvästi merkitä, että niitä ei saa ruiskuttaa.Ensisijaisena suosituksena on, että mainittuihin tavoitteisiin pyritään aineen valmistajien, maahantuojien ja ainetta sisältävien tuotteiden valmistajia edustavien kaupan alan järjestöjen tekemällä ja viranomaisten tunnustamalla yksipuolisella sitoumuksella. Aineen valmistajien ja maahantuojien sekä ainetta sisältävien tuotteiden valmistajien on tämän jälkeen toteutettava vaadittavat toimenpiteet ja seurattava sitoumuksen noudattamista säännöllisesti. Saavutetut tulokset on syytä arvioida yhteisön tasolla säännöllisin väliajoin ja mahdollisia lisätoimenpiteitä tulisi harkita tilanteen niin vaatiessa.2 OSA>TAULUKON PAIKKA>CH3-O-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OHEINECS-nimike: 2-(2-metoksietoksi)etanoliEsittelijä: AlankomaatLuokitus: Repr. Cat. 3; R 63.Riskinarviointi perustuu aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa lentopetrolin jäänestoaineena. Sitä käytetään myös kemiallisena välituotteena, peruskemikaalina (prosessiteollisuuden liuotteena), maalinpoistoaineissa ja maalien ja lattiankiillotteiden liuotteena.I RISKINARVIOINTIA. Ihmisten terveysRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN osaltaon, että riskien rajoittamiseen tarvitaan erityistoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- aineen tuotannossa, sitä sisältävien tuotteiden formuloinnissa ja ainetta sisältäviä tuotteita manuaalisesti käsiteltäessä ihon kautta tapahtuvan toistuvan altistumisen seurauksena syntyvien yleisten systeemisten vaikutusten riski,- ainetta sisältävien tuotteiden formuloinnissa ja sitä sisältäviä tuotteita manuaalisesti käsiteltäessä ihon kautta tapahtuvan altistumisen seurauksena syntyvien kehityshäiriöiden riski.Riskinarvioinnin päätelmäKULUTTAJIEN osaltaon, että riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- ainetta sisältävän maalin tai maalinpoistoaineen käytön seurauksena kuluttajalle aiheutuvien yleisten systeemisten vaikutusten tai kehityshäiriöiden riski.Riskinarvioinnin päätelmäEPÄSUORASTI YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVAN IHMISEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille väestöryhmille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskin vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B. YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN, JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA ELÄVIEN MIKRO-ORGANISMIEN, ILMAKEHÄN, MAAEKOSYSTEEMIN ja RAVINTOKETJUUN KOHDISTUVIEN, YMPÄRISTÖN OSASTA RIIPPUMATTOMIEN VAIKUTUSTEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTASUUNNITELMA RISKIEN RAJOITTAMISEKSITYÖNTEKIJÄTVoimassa olevan työntekijöiden suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset aineen aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.Tähän liittyen suositeltavia toimia ovat:- hyvien käytänteiden mukaisesti lisätietojen antaminen aineen tuotannossa, ainetta sisältävien tuotteiden formuloinnissa ja tällaisten tuotteiden manuaalisessa käsittelyssä aiheutuvista riskeistä sisällyttämällä tiedot esimerkiksi käyttöturvallisuustiedotteeseen,- lisääntymisiässä oleville naisille aiheutuvien riskien korostaminen,- riittävän koulutuksen ja toimintaohjeiden antaminen työntekijöille samoin kuin ainetta sisältävien tuotteiden manuaalisesta käsittelystä aiheutuvista riskeistä tiedottaminen ja neuvojen antaminen,- aineelle työssä altistumisen raja-arvojen määrittäminen yhteisön tasolla.KULUTTAJATOn suositeltavaa, että ihon kautta tapahtuva altistuminen ainetta sisältäville maaleille ja maalinpoistoaineille estetään.On suositeltavaa sisällyttää tuotteiden käyttöohjeisiin (pakkaukseen ja/tai purkkiin) selvä maininta siitä, että lisääntymisiässä olevat naiset ovat herkkä väestöryhmä.Näiden lisäksi teollisuuden olisi sitouduttava korvaamaan maalien ja maalinpoistoaineiden sisältämä aine vähemmän riskejä aiheuttavilla aineilla kuitenkin niin, etteivät riskit tämän jälkeen kohdistu muihin väestöryhmiin tai ympäristön osiin.Ensisijaisena suosituksena on, että mainittuihin tavoitteisiin pyritään aineen valmistajien, maahantuojien ja ainetta sisältävien tuotteiden valmistajia edustavien kaupan alan järjestöjen tekemällä ja viranomaisten tunnustamalla yksipuolisella sitoumuksella. Aineen valmistajien ja maahantuojien sekä ainetta sisältävien tuotteiden valmistajien on tämän jälkeen toteutettava vaadittavat toimenpiteet ja seurattava sitoumuksen noudattamista säännöllisesti. Saavutetut tulokset on syytä arvioida yhteisön tasolla säännöllisin väliajoin ja mahdollisia lisätoimenpiteitä tulisi harkita tilanteen niin vaatiessa.3 OSA>TAULUKON PAIKKA>CxH(2x - y + 2)Cly MISSÄ x = 10 - 13 ja y = 1 - 13EINECS-nimike: Alkaanit, C10 - 13, kloori-Esitteljiä: Yhdistynyt kuningaskuntaLuokitus: Carc. Cat. 3; R 40N; R 50-53.Riskinarviointi perustuu aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa apuaineena nestemäisissä metallintyöstöaineissa. Lisäksi sitä käytetään liekinestoaineena kumivalmisteissa ja maalien ja muiden pinnoitteiden apuaineena. Vähemmässä määrin ainetta käytetään myös voiteluaineena ja pehmitteenä nahkateollisuudessa, kyllästeenä tekstiiliteollisuudessa ja tiivisteiden lisäaineena. Euroopan yhteisössä valmistettavan tai yhteisöön tuotavan aineen kokonaismäärän käytöstä ei ole kattavia tietoja. Onkin mahdollista, että ainetta käytetään myös sellaisiin tarkoituksiin, joita ei ole huomioitu tässä riskinarvioinnissa.I RISKINARVIOINTIA. Ihmisten terveysRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN, KULUTTAJIEN ja EPÄSUORASTI YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVAN IHMISEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille väestöryhmille oleteta aiheutuvan riskejä. Työntekijöiden mahdollinen altistuminen aineelle tuotannossa ja käytön seurauksena tapahtuu pääasiassa ihon kautta. Ainetta sisältäviä nestemäisiä metallintyöstöaineita ja sulateliimoja käytettäessä altistumista voi tapahtua myös hengitysteitse. Riskin vähentämistä koskevien, voimassa olevien työpaikkoja koskevan ja muiden asiaankuuluvien yhteisön lainsäädännön mukaisesti jo sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.- Kuluttajien altistumista aineelle, mikä voi tapahtua ihokontaktista sillä käsiteltyihin nahkatuotteisiin tai nestemäisten metallintyöstöaineiden muusta kuin ammattikäytöstä, ei pidetty ongelmana.B. YmpäristöRiskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN (sedimentit) ja MAAEKOSYSTEEMIN osaltaon, että tarvitaan lisätietoja ja/tai -kokeita.Päätelmän perusteet:- Lisätietoja tarvitaan seuraavien riskien luonnehtimiseksi nykyistä paremmin: aineen tuotannosta ja sen käytöstä kumissa aiheutuvat, sedimentteihin kohdistuvat riskit, nestemäisten metallintyöstöaineiden ja nahkatuotteiden viimeistykseen tarkoitettujen tuotteiden formuloinnista ja käytöstä aiheutuvat, maaperään ja sedimentteihin kohdistuvat riskit, sekä maaperään ja sedimentteihin alueellisella tasolla kohdistuvat riskit.Vaadittavat tiedot ovat:- Koc-kertoimen kokeellinen määrittely,- maaperän ja sedimenttien tilaa koskevat seurantatiedot sieltä, mistä ainetta vapautuu luontoon,- toksisuustestitulokset maaperässä ja sedimenteissä elävien organismien osalta, jos edellä mainittujen tietojen perusteella katsotaan, että maaperään ja sedimentteihin kohdistuu riskejä.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA ELÄVIEN MIKRO-ORGANISMIEN ja ILMAKEHÄN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN (sedimenttejä lukuun ottamatta) ja RAVINTOKETJUUN KOHDISTUVIEN, YMPÄRISTÖN OSASTA RIIPPUMATTOMIEN VAIKUTUSTEN osaltaon, että riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- ainetta sisältävien nestemäisten metallintyöstöaineiden ja nahkatuotteiden viimeistelyyn tarkoitettujen tuotteiden formuloinnin ja käytön seurauksena tapahtuvasta altistumisesta paikallisille vesiekosysteemeille aiheutuvien vaikutusten riski,- nahkatuotteiden viimeistelyyn tarkoitettujen ainetta sisältävien tuotteiden formuloinnin ja käytön seurauksena sekä ainetta sisältävien nestemäisten metallintyöstöaineiden käytön seurauksena syntyvien ravintoketjuun kohdistuvien, ympäristön osasta riippumattomien vaikutusten riski.II TOIMINTASUUNNITELMA RISKIEN RAJOITTAMISEKSIYMPÄRISTÖYhteisön tasolla on harkittava aineen markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista keinona suojella ympäristöä tuotteiden käytöltä ja formuloinnilta erityisesti metallin työstössä ja nahkatuotteiden viimeistelyssä. Tarvitaan lisätutkimuksia sen selvittämiseksi, millaiset käyttötarkoitukset voitaisiin sallia.Ympäristön suojelemiseksi määritetyt toimenpiteet vähentävät myös ihmisten altistumista aineelle.LIITE II>TAULUKON PAIKKA>CH3-(CH2)m-CH(C6H5)-(CH2)n-CH3 MISSÄ m + n = 7:10EINECS-nimike: Bentseeni, C10 - 13, alkyylijohdannaisetEsittelijä: ItaliaLuokitus: ei vielä luokiteltu.Riskinarviointi perustuu aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa kemiallisena välituotteena suoraketjuisten alkyylibentseenisulfonaattien tuotannossa. Vähemmässä määrin ainetta käytetään asfaltin, maalien, painovärien ja lakkojen liuotteena tai sideaineena. Euroopan yhteisössä valmistettavan tai yhteisöön tuotavan aineen kokonaismäärän käytöstä ei ole kattavia tietoja. Onkin mahdollista, että ainetta käytetään myös sellaisiin tarkoituksiin, joita ei ole huomioitu tässä riskinarvioinnissa.I RISKINARVIOINTIA. Ihmisten terveysRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN, KULUTTAJIEN ja EPÄSUORASTI YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVAN IHMISEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille väestöryhmille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B. YmpäristöRiskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN, JÄTEVEDENPUHDISTAMOISSA ELÄVIEN MIKRO-ORGANISMIEN, ILMAKEHÄN, MAAEKOSYSTEEMIN ja RAVINTOKETJUUN KOHDISTUVIEN, YMPÄRISTÖN OSASTA RIIPPUMATTOMIEN VAIKUTUSTEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen saada lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä soveltaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTASUUNNITELMA RISKIEN RAJOITTAMISEKSIEi suunnitelmaa.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, Euroopan unionin neuvostolle Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2005/10)

text:
               10.11.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 277/30

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 26 päivänä lokakuuta 2005,
   Euroopan unionin neuvostolle Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2005/10)
   (2005/C 277/10)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on päättynyt, eikä sitä aiota uusia. Tätä varten on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuodesta 2005 alkaen.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland on valinnut Deloitte & Touchen ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikaudesta 2005 alkaen, ja EKP katsoo, että tämä yhtiö täyttää nimittämiselle asetetut tarpeelliset vaatimukset.

               (4)

               Ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on kolme vuotta, ja sitä voidaan jatkaa,

         SUOSITTAA
   Deloitte & Touchen nimittämistä Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilivuodesta 2005 alkaen kolmeksi vuodeksi siten, että tätä nimittämistä on mahdollista jatkaa.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 26 päivänä lokakuuta 2005.

         Jean-Claude TRICHET

            EKP:n puheenjohtaja


title: Komission suositus, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2009 , sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               7.7.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 176/17

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 29 päivänä kesäkuuta 2009,
   sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2009/524/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat perusedellytys kasvulle ja työpaikkojen luomiselle sekä talouden vakauden edistämiselle. Mitä tehokkaammin sisämarkkinat toimivat, sitä enemmän liiketoimintaolot paranevat, yritykset uskaltavat investoida ja luoda työpaikkoja ja kuluttajien luottamus ja kysyntä kasvavat. Hyvin toimivat sisämarkkinat ovat taloustaantumassa ratkaisevan tärkeä tekijä Euroopan talouden toipumisen helpottamiseksi.

               (2)

               Hyvin toimivilla sisämarkkinoilla on olennaisen tärkeää, että sisämarkkinoiden toimintaan vaikuttavat yhteisön säännöt, jäljempänä ’sisämarkkinasäännöt’, on saatettu moitteettomasti kansallisen lainsäädäntöön ja että niitä sovelletaan, niiden soveltamista valvotaan ja seurataan moitteettomasti ja ne on tyydyttävällä tavalla yhdenmukaistettu.

               (3)

               Kuulemismenettelyissä ja analyyseissä, joilla valmisteltiin komission tiedonantoa ”2000-luvun Euroopan sisämarkkinat” (1), jäljempänä ’sisämarkkinakatsaus’, tunnistettiin joukko puutteita, jotka osoittavat, etteivät sisämarkkinat vielä toimi niin kuin pitäisi. Monilla alueilla ja toimialoilla tarvitaan vielä lisätyötä. Kansalaiset ja yritykset eivät usein pysty hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden lukuisia mahdollisuuksia, koska sääntöjä ei sovelleta oikein eikä niiden soveltamista valvota kunnolla.

               (4)

               Tämän vuoksi komissio ehdotti sisämarkkinakatsauksessa useita käytännön toimenpiteitä, joiden tarkoitus on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset voivat edelleenkin hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista talouseduista (2).

               (5)

               Jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien toimenpiteiden pitäisi täydentää toisiaan. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on elintärkeää, että yhteisiin tavoitteisiin – parempien kansallisten säännösten antaminen sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanemiseksi sekä näiden sääntöjen soveltamisen ja sen valvonnan parantaminen – pyritään sovittamalla toimet yhteen ja tekemällä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden väliseltä kumppanuuspohjalta. Tässä suosituksessa tarkoitettu kumppanuutta korostava lähestymistapa menee pidemmälle kuin useilla sisämarkkina-aloilla jo noudatettu vakiintunut yhteistyötapa. Siinä edellytetään, että jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa ryhdytään toteuttamaan entistä tiiviimpää yhteistyötä kaikilla aloilla, jotka ovat sisämarkkinoiden kannalta merkityksellisiä. Se merkitsee myös, että jäsenvaltiot kantavat yhdessä vastuun ja toimivat proaktiivisemmin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa.

               (6)

               Sisämarkkinakatsauksessa ja erityisesti myöhemmissä jäsenvaltioiden kanssa käydyissä keskusteluissa yksilöitiin joitakin aloja, jotka ovat ratkaisevia sisämarkkinoiden toiminnalle: sisämarkkinakysymysten koordinoinnista huolehtiminen; yhteistyön parantaminen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä sekä komission kanssa; sisämarkkinasääntöjen kansalliseen lainsäädäntöön saattamisen parantaminen; markkinoiden ja toimialojen seuranta mahdollisten markkinahäiriöiden tunnistamiseksi; sisämarkkinasääntöjen soveltamisen parantaminen; sisämarkkinasääntöjen noudattamisen valvonnan tehostaminen ja ongelmien ratkaisun edistäminen; kansallisen lainsäädännön säännöllisen arvioinnin edistäminen; ja tiedottaminen kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinaoikeuksista.

               (7)

               Tässä suosituksessa otetaan oppia muutamissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otetuista ratkaisuista, joiden on osoitettu toimivan käytännössä kyseisessä jäsenvaltiossa. Kukin jäsenvaltio voi itse valita ne menettelytavat ja käytänteet, joilla ne parhaiten pystyvät varmistamaan tämän suosituksen noudattamisen olosuhteisiinsa nähden tuloksellisimmalla tavalla, sillä yhdessä jäsenvaltiossa toimivat ratkaisut eivät välttämällä sovellu yhtä hyvin johonkin toiseen jäsenvaltioon.

               (8)

               Tutkimusten mukaan jäsenvaltioiden on parannettava sisäistä koordinointia sisämarkkinoita koskevissa kysymyksissä, sillä toimivalta on jäsenvaltioissa nykyisin jakautunut useille viranomaisille (3). Koska sisämarkkinasääntöjen soveltamisessa saattaa kussakin jäsenvaltiossa olla mukana monenlaisia kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia, olisi niiden välistä yhteistyötä tehostettava. Jäsenvaltioiden olisi siksi perustettava kansalliseen hallintojärjestelmäänsä tehokas sisämarkkinoiden koordinointitoiminto. Kansallisista hallintorakenteista ja perinteistä riippuen tämän toiminnon ei tarvitse olla kaikkialla sama. Toiminnosta vastaavien viranomaisten olisi vastattava yleisesti tämän suosituksen täytäntöönpanon suunnittelusta, valvonnasta ja arvioinnista.

               (9)

               Kun sisämarkkina-asioista vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välinen rajat ylittävä ja sisämarkkinasääntöjen moitteettomalle soveltamiselle elintärkeä yhteistyö on tiivistä, voidaan rakentaa molemminpuolista luottamusta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että komission käyttöön ottamat rajat ylittävät verkot tai sähköiset tietojärjestelmät, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä IMI, RAPEX (4). RASFF (5) tai kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko, ovat toiminnassa. Sitä varten on toteutettava asianmukaiset järjestelyt ja muun muassa osoitettava riittävät voimavarat.

               (10)

               Sisämarkkinoiden tulostaulujen mukaan sisämarkkinadirektiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön on vielä nopeutettava ja kansallisten säännösten laatua parannettava. Vaikka sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä 12 päivänä heinäkuuta 2004 annettua komission suositusta (6), jäljempänä ’vuonna 2004 annettu komission suositus’, on yleisesti ottaen sovellettu ja vaikka direktiivejä on sen ansiosta saatettu paljon nopeammin kansalliseen lainsäädäntöön, olisi joitakin suosituksen osia vielä sovellettava tehokkaammin. Tässä suosituksessa muistutetaan, että vuonna 2004 annetussa komission suosituksessa mainitut toimet ovat edelleen tarpeellisia ja niitä on kehitettävä edelleen. Kyseinen suositus toimii edelleenkin esimerkkinä jäsenvaltioiden hallinnoille, jotka huolehtivat yhteisön säännösten saattamisesta kansallisen lainsäädännön osaksi. Tässä suosituksessa jatketaan myös niillä linjoilla, joilla olivat komission tiedonanto ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (7) ja komission tiedonanto ”Lamfalussy-prosessin uudelleentarkastelu – valvonnan lähentäminen” (8).

               (11)

               Markkinoita on seurattava, jotta voidaan tunnistaa ne liiketoiminnan alat, joilla markkinat eivät toimi kunnolla kuluttajien ja yritysten kannalta, ja jotta sisämarkkinapoliittiset toimet voidaan kohdistaa näille aloille. Markkinoiden seurannan olisi oltava erottamaton osa sisämarkkinapolitiikan suunnittelua ja valvontaa (esimerkiksi kuluttajamarkkinoiden tulostaulun välityksellä). Kun komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät yhteistyötä markkinaseurannassa ja tietojenkeruussa, kansallisella ja yhteisön tasolla käytettyjen tietojen laatu ja niiden analysointi paranevat, ja on helpompi rakentaa yhteisymmärrystä sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä. Jäsenvaltioita kehotetaan osallistumaan komission tekemiin markkinaseurantatoimiin ja harjoittamaan samanlaista seurantaa kansallisella tasolla tarpeidensa mukaan.

               (12)

               Useissa jäsenvaltioiden tasolla tehdyissä selvityksissä on korostettu, kuinka tärkeää on koulutus, jotta viranomaiset, myös tuomarit, niin kansallisella kuin alue- ja paikallishallinnon tasolla osaisivat saattaa säännöt kansalliseen lainsäädäntöön oikein, osaisivat soveltaa ja valvoa soveltamista oikein. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa, että kyseiset säännöt ja yleisesti ottaen vaikutus yhteisön kansainväliseen kilpailukykyyn otettaisiin aina huomioon kansallisia lakeja säädettäessä. Koulutuksen merkitys korostui edelleen Euroopan parlamentin hiljattain tekemässä kansallisten tuomarien asemaa koskevassa selvityksessä ja päätöslauselmassa ja sen vuonna 2005 antamassa kilpailulainsäädäntöä koskevassa päätöslauselmassa (9) samoin kuin hiljattain annetussa neuvoston päätöslauselmassa (10). Virkamiehille olisi myös annettava opastusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä.

               (13)

               Sisämarkkinasääntöjen soveltamisen tehokas valvonta ja kunnolliset ratkaisukeinot kansalaisten ja yritysten ongelmiin ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta kansalaiset ja yritykset voivat helpommin hyödyntää perustamissopimuksen takaamia vapauksia. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava yhteistyötä, jota jo on tehty ongelmanratkaisussa erityisesti SOLVIT-järjestelmän (11) avulla, ja komission tuella lisättävä ongelmanratkaisumekanismien kapasiteettia joko kansallisissa tuomioistuimissa tai tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolella tehostaakseen oikaisumenettelyjä. On tärkeää, että puututaan olosuhteisiin, joista eri ongelmat johtuvat.

               (14)

               Kansallisen lainsäädännön säännöllinen seuranta ja arviointi on tärkeää, koska silloin voidaan tarkistaa, miten tehokkaasti sisämarkkinasääntöjä käytännössä sovelletaan, ja tunnistaa säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä hyödyntämästä näitä sääntöjä mahdollisimman tehokkaasti. Näitä tarkistuksia olisi tehtävä järjestelmällisemmin kaikissa jäsenvaltioissa.

               (15)

               Hiljattain tehdyt Eurobarometri-kyselyt (12) ja komission tieto- ja ongelmanratkaisuyksiköille osoitetut pyynnöt osoittavat, että kansalaisille ja yrityksille on tarjottava enemmän tietoja heidän sisämarkkinaoikeuksistaan, jotta he voivat harjoittaa näitä oikeuksiaan käytännössä. Pitäisi myös voida tarjota kansalaisille ja yrityksille apua, kun he harjoittavat näitä oikeuksiaan. Sitä varten jäsenvaltioiden pitäisi komission tuella ja tarpeen mukaan yhteistyössä sidosryhmien kanssa varmistaa käytännön tietojen ja neuvojen antaminen asioista, jotka koskevat kansalaisia ja yrityksiä, kun kysymyksessä on asuminen, opiskelu, työnteko, yritysten perustaminen tai tavaroiden toimittaminen tai palvelujen tarjoaminen toisessa jäsenvaltiossa.

               (16)

               Tämän suosituksen liitteessä esitetään toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voisivat toteuttaa tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Liitteessä luetellaan joissakin jäsenvaltioissa noudatettavia käytänteitä, joihin mainitut toimenpiteet perustuvat. Katsotaan, että vaikka toimenpiteisiin alussa liittyy kustannuksia, pitäisi säästöjä kuitenkin syntyä, esimerkiksi kun yksinkertaistetaan kansallisia hallintokäytänteitä, ja tuloksena pitäisi pitkällä aikavälillä olla paremmin toimivat sisämarkkinat, jolloin kuluttajien ja yritysten pitäisi hyötyä toimenpiteistä.

               (17)

               Komission ja jäsenvaltioiden olisi seurattava tiiviissä yhteistyössä edistystä tämän suosituksen täytäntöönpanossa muun muassa käymällä esikuvatavoitteita (benchmark) ja indikaattoreita koskevia keskusteluja sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa (Internal Market Advisory Committee, IMAC). Jotta komissio voisi arvioida tämän suosituksen vaikutukset neljä vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle raportteja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet suosituksen täytäntöönpanemiseksi, kolme vuotta sen jälkeen, kun suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

               1.

               perustavat vahvan sisämarkkinoiden koordinointitoiminnon tehokkaan koordinoinnin edistämiseksi sisämarkkinoita koskevista kysymyksistä vastaavien kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa ja niiden välillä sekä toimimaan hallinnossa sisämarkkinoita koskevana referenssipisteenä;

               2.

               helpottavat aktiivista yhteistyötä komission kanssa ja niiden hallintoviranomaisten välillä, jotka vastaavat sisämarkkinakysymyksistä eri jäsenvaltioissa, ja osoittavat tähän riittävät voimavarat;

               3.

               toteuttavat kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä voidaan parantaa;

               4.

               tukevat komission työtä markkinoiden seurannassa ja siihen liittyvien tietojen keräämisessä myötävaikuttaen tähän työhön aktiivisesti yhteisön tasolla ja harkitsevat tarvittaessa samanlaista toimintaa kansallisella tasolla;

               5.

               varmistavat, että kansallisilla viranomaisilla ja virkamiehillä on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä, jotta ne voivat tehokkaasti soveltaa sisämarkkinasääntöjä ja tarvittaessa ottaa ne huomioon valmistellessaan ja ottaessaan käyttöön uutta kansallista lainsäädäntöä;

               6.

               helpottavat ja rohkaisevat niiden ongelmien nopeaa ja tehokasta ratkaisua, joita kansalaisilla ja yrityksillä voi olla sisämarkkinaoikeuksiaan harjoittaessaan; että ne tekisivät sen yleisesti toteuttamalla toimenpiteitä, joilla parannetaan sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa, ja erityisesti varmistamalla, että tuomioistuimilla on riittävät tiedot yhteisön lainsäädännöstä, myös sisämarkkinasäännöistä, ja antamalla riittävästi tukea ongelmanratkaisumekanismeille;

               7.

               arvioivat säännöllisesti kansallista lainsäädäntöä varmistaakseen, että se on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja samalla seuraavat, käytetäänkö voimassa olevassa sisämarkkinasäännöissä säädettyjä vapautuksia tai poikkeuksia;

               8.

               antavat yrityksille ja kansalaisille paremmin käytännön tietoa sisämarkkinakysymyksistä;

               9.

               tarkastelevat liitteessä esitettyjä toimenpiteitä ja käytänteitä ja ottaen huomioon kansalliset institutionaaliset perinteensä valitsevat ne toimintatavat, jotka parantavat tai joiden voidaan odottaa parantavan sisämarkkinoiden toimintaa ja jotka sopivat parhaiten tämän suosituksen täytäntöönpanoon;

               10.

               tekevät komission ja muiden jäsenvaltojen kanssa yhteistyötä tämän suosituksen täytäntöönpanon seurannassa, tiedottavat komissiolle säännöllisesti toimista, joita ne toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi, ja jättävät komissiolle loppuraportin kolme vuotta sen jälkeen, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2009.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2007) 724, 20.11.2007.

      (2)  BKT nousi yhteisössä 2,15 % ja 2,75 miljoonaa uutta työpaikkaa luotiin vuosina 1992–2006. Yhteisön sisäinen kauppa kasvoi 30 % vuosina 1995–2005 (SEC(2007) 1521, 20.11.2007).

      (3)  Komission yksiköiden työasiakirja sisämarkkinapolitiikan uudenaikaistamiseksi käytettävistä välineistä (SEC(2007) 1518, 20.11.2007).

      (4)  Tuoteturvallisuuden nopea hälytysjärjestelmä.

      (5)  Elintarvikkeiden ja rehujen nopea hälytysjärjestelmä.

      (6)  EUVL L 98, 16.4.2005, s. 47.

      (7)  KOM(2007) 502 lopullinen, 5.9.2007.

      (8)  KOM(2007) 727 lopullinen, 20.11.2007.

      (9)  Euroopan parlamentin päätöslauselma kansallisen tuomarin asemasta Euroopan oikeuslaitoksessa (INI/2007/2027, 9.7.2008); Euroopan parlamentin päätöslauselma komission kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta 2004, (INI/2005/2209, 20.3.2006).

      (10)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma 14757, annettu 28. lokakuuta 2008.

      (11)  Komission tiedonanto ”Tehokas ongelmanratkaisu sisämarkkinoilla (SOLVIT)” (KOM(2001) 702 lopullinen, 27.11.2001).

      (12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

      LIITE

         Toimenpiteet ja käytänteet, joiden on määrä parantaa sisämarkkinoiden toimintaa

      1.   TOIMENPITEET, JOILLA VARMISTETAAN SISÄMARKKINOIHIN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN PAREMPI KOORDINOINTI
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  nimeämään uusi tai jo olemassa oleva viranomainen vastaamaan kansallisessa hallinnossa sisämarkkinakysymysten koordinoinnista;

                  b)

                  varmistamaan sisämarkkinakysymysten koordinointi ministeriöiden ja virastojen välillä;

                  c)

                  varmistamaan koordinointi toisaalta ministeriöiden ja virastojen ja toisaalta alue- ja paikallisviranomaisten välillä ja myös alueviranomaisten kesken ja paikallisviranomaisten kesken;

                  d)

                  varmistamaan, että kyseiset ministeriöt, virastot ja muut instituutiot ottavat sisämarkkinasäännöt huomioon;

                  e)

                  harkitsemaan, että ne määräisivät yhden tietyn viranomaisen vastaamaan useista sisämarkkinoihin liittyvistä toiminnoista ottaen huomioon sen, miten kansallinen hallinto on järjestetty;

                  f)

                  suunnittelemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa sekä seuraamaan ja arvioimaan sitä.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Vastuu sisämarkkinakysymysten koordinoinnista

                              —

                              Joidenkin valtion laitosten tehtävänkuva vastaa jo nykyisin lähestulkoon sisämarkkinoiden koordinointitoimintoa. Tällaiset laitokset tekevät tiivistä yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa sisämarkkinakysymyksissä, varmistavat, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista, ja vastaavat useista sisämarkkinatoimista;

                  Ministeriöiden välinen yhteistyö

                              —

                              Viranomaisten edustajat kokoontuvat sisämarkkinakysymyksiä käsittelevissä ministeriöidenvälisissä työryhmissä;

                  Vertikaalinen koordinointi

                              —

                              Esimerkiksi julkisten hankintojen tai markkinavalvonnan aloilla on erityisverkkoja, joiden kautta alue- ja paikallisviranomaiset ovat verkottuneet. Näillä verkoilla on käytettävissään yhteisiä tietokantoja tai verkkosivustoja;

                              —

                              Ministeriöidenvälisissä työryhmissä on mukana alueellisia ja paikallisia edustajia käsittelemässä heille kuuluvia asioita;

                  Poliittinen näkyvyys

                              —

                              Sisämarkkinoita koskevista poliittisista kysymyksistä keskustellaan säännöllisesti esimerkiksi kansallisen hallituksen alakomiteoissa;

                              —

                              Kansalliset parlamentit ovat aktiivisesti mukana sisämarkkinakysymysten analysoinnissa ja esimerkiksi valmistelevat raportteja tai tekevät kyselyselvityksiä näistä asioista;

                  Oikeudellinen työ

                              —

                              Valtion laitos varmistaa muun muassa tarkastamalla kansallisia lakiluonnoksia, että kansallinen lainsäädäntö on sisämarkkinasääntöjen mukaista;

                  Sisämarkkinatoimien kokoaminen yhteen

                              —

                              Jotkin valtion laitokset vastaavat tietyistä sisämarkkinoihin liittyvistä toimista, kuten SOLVIT- ja IMI-järjestelyistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY (1) ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2679/98 (2) tarkoitetuista ilmoituksista ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan toimenpidepakettiin kuuluvien keskitettyjen asiointipisteiden perustamisen koordinoinnista.

            2.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN YHTEISTYÖTÄ JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ JA KOMISSION KANSSA
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  tarjoamaan pysyvällä järjestelyllä asiaankuuluvaa kieli-, tietotekniikka- ja muuta koulutusta ja lisäämään tietoisuutta olemassa olevista verkoista ja asiaankuuluvista tietosuojasäännöistä, jotta yhteisön verkot, esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (IMI), RAPEX, RASFF, kuluttajansuoja-asioita käsittelevä yhteistyöverkko ja muut ovat kokonaisuudessaan toiminnassa kansallisella tasolla;

                  b)

                  järjestämään esimerkiksi olemassa olevien verkkojen avulla vaihtoja niiden virkamiesten välillä, jotka kansallisten hallintojen välillä vastaavat sisämarkkinakysymyksistä;

                  c)

                  varmistamaan, että sisämarkkinakysymyksistä vastaavien, eri jäsenvaltioiden viranomaisten aktiivinen yhteistyö kuuluu kansalliseen hallintokulttuuriin;

                  d)

                  järjestämään menettelyt niin, että jäsenvaltiot pystyvät vastaamaan nopeasti, jos komissio pyytää niiltä tietoja sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta kansallisella tasolla, erityisesti EU:n pilottihankkeen (3) ja rikkomusmenettelyjen yhteydessä.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö

                              —

                              Pohjoismaiden ja Baltian maiden välillä tehdään tiivistä yhteistyötä markkinavalvonnassa, palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (4) täytäntöönpanossa ja muissa sisämarkkinakysymyksissä;

                              —

                              Kansalliset viranomaiset tekevät yhteistyötä julkisten hankintojen menettelyissä (esimerkiksi julkisten hankintojen verkon kautta) ja markkinavalvonnassa. Kansalliset viranomaiset, jotka seuraavat markkinoilla olevien kulutustuotteiden (muut kuin elintarvikkeet) turvallisuutta, tekevät tiivistä yhteistyötä PROSAFE-verkossa, ja ICSMS-järjestelmä helpottaa teknisten tuotteiden markkinavalvontaa;

                  Hallintovirkamiesten vaihdot

                              —

                              Kansallisten kilpailualan virkamiesten vaihtoa tehdään Euroopan kilpailuviranomaisten verkon puitteissa;

                              —

                              Useat kansalliset markkinavalvontaviranomaiset ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat viranomaiset osallistuvat virkamiesvaihtoon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 (5), mukaisessa kuluttajaturvallisuusverkossa; (6);

                  Tuki taloudellisille ja inhimillisille voimavaroille

                              —

                              Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) perustamista varten on nimetty erillisiä työryhmiä, joille on annettu riittävästi henkilökuntaa ja varoja IMI:n kehittämiseen kyseisissä jäsenvaltioissa;

                  Koulutus

                              —

                              Komissio antaa koulutusta kansallisten viranomaisten edustajille, jotka kouluttavat sitten kansallisella tasolla muita IMI-verkoston jäseniä. Tämä toimii parhaiten, kun koulutus sisällytetään kyseisten virkamiesten työnkuvaan.

            3.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN SAATTAMISTA KANSALLISEEN LAINSÄÄDÄNTÖÖN
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  varautumaan etukäteen sisämarkkinadirektiivien saattamiseen kansalliseen lainsäädäntöön sekä niiden soveltamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan kansallisella tasolla;

                  b)

                  varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat virkamiehet tekevät tiivistä yhteistyötä ja huolehtivat siitä, että ne virkamiehet, jotka vastaavat jonkin direktiivin saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja sen soveltamisesta kansallisella tasolla, ovat mukana myös direktiivistä neuvoteltaessa;

                  c)

                  parantamaan yhteistyötä kansallisen hallinnon ja kansallisten, alueellisten ja itsehallintoalueiden parlamenttien välillä ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten välillä, jotka ovat mukana direktiivien saattamisessa kansalliseen lainsäädäntöön, sekä tarjoamaan niille tarvittaessa kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotka liittyvät neuvotteluihin ja direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

                  d)

                  tarjoamaan hyödyllisiä tietoja sidosryhmille prosessissa, jossa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, silloin kun sisämarkkinalainsäädäntöä koskevilla ehdotuksilla voisi olla merkitystä yrityksille ja kansalaisille;

                  e)

                  välttämään sellaisten täydentävien säännösten lisäämistä, jotka eivät ole tarpeen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä (7);

                  f)

                  helpottamaan vuoropuhelua komission kanssa sisämarkkinadirektiivien saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi käyttämällä korrelaatiotaulukkoja, joiden tarkoituksena on lisätä kansallisen lainsäädännön avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Varhainen valmistelutyö

                              —

                              Kansalliset vaikutustenarvioinnit tehdään, kun komissio ehdottaa direktiiviä. Arvioinneissa analysoidaan tarkasti direktiivin vaikutus kyseisessä jäsenvaltiossa ja mahdolliset seuraukset sen saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön tai sen soveltamisesta. Arvioinnit päivitetään eri vaiheissa, kun direktiiviä saatetaan kansalliseen lainsäädäntöön;

                  Jatkuvuus

                              —

                              Varmistetaan tiivis yhteistyö niiden virkamiesten välillä, jotka neuvottelevat direktiiveistä, vastaavat niiden saattamisesta kansalliseen lainsäädäntöön ja valvovat niiden täytäntöönpanoa. Tällaisen jatkuvuuden tarpeellisuutta korostetaan kansallisissa ohjeissa, jotka annetaan direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

                  Yhteistyö parlamenttien kanssa

                              —

                              Kansallisille parlamenteille lähetetään aikaisessa vaiheessa ja säännöllisesti tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy. Tässä käytetään muun muassa neljännesvuosittain julkaistavia tulostauluja;

                  Yhteistyö alue- ja paikallisviranomaisten kanssa

                              —

                              Alue- ja paikallistason virkamiehet ovat mukana ministeriöiden välisissä työryhmissä, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön;

                              —

                              Koulutusta ja konferensseja, jotka käsittelevät direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön, järjestetään kaikkien julkishallinnon tasojen virkamiehille ja hallituksesta riippumattomille järjestöille;

                  Sidosryhmien kuuleminen

                              —

                              Yleisö voi käyttää internetissä yksinkertaistettua tietopankkia, joka koskee direktiivien saattamista kansalliseen lainsäädäntöön. Tietoja siitä, miten yhteisön direktiivien saattaminen kansalliseen lainsäädäntöön edistyy, on saatavilla ministeriöiden verkkosivustoilla, ja luettelo direktiiveistä, joita ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä, julkaistaan internetissä;

                              —

                              Kansalliset viranomaiset velvoitetaan ohjeistamaan kansalaisia uusista laeista, joilla direktiivejä on saatettu kansalliseen lainsäädäntöön, vähintään 12 viikkoa ennen kuin lait tulevat voimaan;

                  Miten vältetään ”tarpeettomia lisävaatimuksia”

                              —

                              Erityismenettelyjä on otettu käyttöön, jotta voidaan hallita ja valvoa riskiä, että saatettaessa direktiivejä kansalliseen lainsäädäntöön lisätään selvästi tarpeettomia toimenpiteitä. On esimerkiksi nimetty hallituksen komitea, joka järjestelmällisesti kartoittaa sellaisia kansallisia lakiluonnoksia (joilla yhteisön lainsäädäntöä siirretään kansalliseen lainsäädäntöön), joissa mennään direktiivien vaatimuksia pidemmälle;

                  Vastaavuustaulukot

                              —

                              Vastaavuustaulukkoja käytetään tiedottamiseen ja lakiehdotusten tarkasteluun.

            4.   TOIMENPITEET MARKKINOIDEN JA TOIMIALOJEN SEURANNAN PARANTAMISEKSI, JOTTA MAHDOLLISET MARKKINAHÄIRIÖT VOIDAAN TUNNISTAA
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  keräämään laadullisia ja määrällisiä tietoja markkinoista tai toimialoista esimerkiksi yliopistotutkijoiden, konsulttien tai sidosryhmien tekemistä markkina-analyyseistä tai kansallisten tilastolaitosten ja valituksia käsittelevien laitosten keräämistä tiedoista;

                  b)

                  tunnistamaan paikalliset tiedonlähteet ja helpottamaan paikallisten sidosryhmien sitoutumista markkinaseurantaan esimerkiksi järjestämällä paikallisia kuulemistilaisuuksia tai kokouksia komission ja keskeisten paikallisten sidosryhmien välillä;

                  c)

                  osallistumaan erityisnäkökohtia koskevaan seurantaan. Niitä ovat esimerkiksi kilpailuanalyysi, asetuksiin perustuvat arvioinnit tai raakatietojen keruu, joiden tarkoituksena on mitata, miten kuluttajamarkkinat toimivat (esimerkiksi keräämällä säännöllisesti toisiinsa verrattavissa olevien kulutustuotteiden ja -palvelujen keskihintoja, luokittelemalla kuluttajien valituksia ja kehittämällä sopivia indikaattoreita täytäntöönpanon valvonnan laadun mittaamiseksi).

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Tietojen keruu

                              —

                              Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja markkinoista tai toimialoista, joita seurataan (esimerkiksi vähittäiskaupan markkinaseurannan yhteydessä);

                  Seurannan erikoisnäkökohtia

                              —

                              Seurantaa tehdään myös kuluttajan näkökulmasta (esimerkiksi vuosittain julkaistava kuluttajaindeksi, jossa 57 markkinaa luokitellaan suhteessa toisiinsa; menetelmä on otettu käyttöön muissakin jäsenvaltioissa) tai kilpailupolitiikan näkökulmasta (esimerkiksi seurataan jäsenvaltion vähittäissektoria kilpailunäkökulmasta);

                  Kansallinen seuranta

                              —

                              Tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toteutettiin kokeilu, jotta nähtäisiin, voidaanko komission menetelmää käyttää jäsenvaltioissa, ja jotta jäsenvaltioiden jatkossa tekemille perusteellisemmille analyyseille saataisiin osviittaa.

            5.   TOIMENPITEET, JOILLA PARANNETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN SOVELTAMISTA
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet, jotka koskevat sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta vastaavia virkamiehiä:

                  a)

                  tarjoamaan uusille työntekijöille koulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä;

                  b)

                  perustamaan jatkuvia työn ohessa suoritettavia koulutusohjelmia yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja erityisesti sisämarkkinasäännöistä;

                  c)

                  tarjoamaan käytännön opastusta ja neuvoja sisämarkkinasäännöistä ja niiden soveltamisesta.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Koulutus

                              —

                              Virkamiehille järjestetään pakollista koulutusta yhteisön lainsäädännöstä. Yhteisön lainsäädäntö on esimerkiksi pakollinen osa julkishallinnon ammattien alustavaa koulutusta; järjestetään pakollisia seminaareja julkishallinnon kysymyksistä ja annetaan johdatusta Euroopan yhteisöä koskeviin kysymyksiin;

                  Jatkuva koulutus työn ohessa

                              —

                              Yhteisöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevaa koulutusta järjestetään verkko-opiskelumoduulien avulla; tiedotuslehtiä julkaistaan säännöllisesti; kansallisen hallinnon tasolla järjestetään konferensseja tai säännöllisiä koulutustilaisuuksia;

                              —

                              Virkamiehille tarjotaan sisämarkkinoita käsitteleviä erityiskoulutusohjelmia;

                  Käytännön opastus ja neuvonta

                              —

                              Kansalliset virkamiehet voivat parantaa tietojaan ja taitojaan erityisen sisämarkkinaoppaan avulla; yksityiskohtaisia ohjeita ollaan kehittämässä myös vastavuoroisesta tunnustamisesta ”tavarapaketin” antamisen jälkeen;

                              —

                              Sisämarkkinakysymyksiin erikoistuneessa asiakastukipalvelussa käsitellään virkamiesten esittämiä kysymyksiä;

                              —

                              Kansallisten ministeriöiden verkkosivustoilla julkaistaan säädöksiä koskevia selityksiä ja annetaan ohjeita niiden tulkinnasta tarkoituksena antaa erikoistietoa soveltamisesta;

                  Yhteisön lainsäädäntöä ja sisämarkkinoita koskeva koulutus ja kokeet

                              —

                              Euroopan yhteisön laki kuuluu pakollisesti oikeustieteen koulutukseen;

                              —

                              Virkamiesten on julkishallinnon työpaikkaan päästäkseen läpäistävä koe, johon kuuluu myös yhteisön lainsäädäntöä ja sisämarkkinasääntöjä koskevia kysymyksiä.

            6.   TOIMENPITEET, JOILLA TEHOSTETAAN SISÄMARKKINASÄÄNTÖJEN NOUDATTAMISEN VALVONTAA JA EDISTETÄÄN ONGELMANRATKAISUMEKANISMEJA
      1)   Tuomioistuinten ulkopuoliset ongelmanratkaisumekanismit
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  varmistamaan, että kansalaisilla ja yrityksillä on käytettävissään läpinäkyviä, yksinkertaisia ja kohtuullisen hintaisia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenetelmiä;

                  b)

                  osallistumaan ja myötävaikuttamaan aktiivisesti – erityisesti antamalla riittävästi voimavaroja – ongelmanratkaisumekanismien toimintaan ja niiden jatkokehittämiseen yhteisön tasolla, esimerkkeinä SOLVIT-järjestelmä ja EU:n pilottihanke;

                  c)

                  tarjoamaan kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoita käsittelevillä verkkosivustoilla riittävästi tietoja kansallisella ja yhteisön tasolla toimivista ongelmanratkaisumekanismeista;

                  d)

                  puuttumaan niiden ongelmien syihin, joita ongelmanratkaisumekanismien käsittelyyn tuodaan.

            2)   Kansalliset tuomioistuimet
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  tarjoamaan uuteen työpaikkaan tuleville tuomareille peruskoulutusta yhteisön lainsäädännöstä yleensä ja sisämarkkinasäännöistä erityisesti sekä jatkuvia täydennyskoulutusohjelmia, muun muassa tuomarivaihtoa järjestävän ja rahoittavan Euroopan oikeudellisen koulutusverkoston (8) välityksellä;

                  b)

                  varmistamaan, että saatavilla on täydelliset ja ajantasaiset tiedot sisämarkkinoita koskevasta yhteisön lainsäädännöstä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, muun muassa lähitulevaisuudessa perustettavan yhteisön sähköisen oikeudenkäytön portaalin (9) kautta, joka tarjoaa ”yhden (sähköisen) luukun” palvelun, jossa annetaan tietoa oikeudenkäytöstä ja oikeudenkäyntimenettelyistä Euroopassa;

                  c)

                  kehottamaan kansallisia tuomioistuimia keräämään ja antamaan saataville tietoja tärkeistä kansallisista tuomioista sisämarkkina-asioissa, erityisesti sellaisista kansallisista tuomioista, joilla sovelletaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Vaihtoehtoiset riidanratkaisumekanismit

                              —

                              Vähäisiä riita-asioita varten perustetut siviilijuttuja käsittelevät pienet tuomioistuimet antavat päätöksen nopeasti, tehokkaasti ja pienemmillä kustannuksilla. Tässä järjestelmässä tehdään ratkaisuja sekä tuomioistuimissa että niiden ulkopuolella.

                  Osallistuminen yhteisön vaihtoehtoisiin riidanratkaisumekanismeihin

                              —

                              Jollei toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö ole tyydyttävää, SOLVIT-keskukset vievät asian korkeammalle hallintotasolle ongelman ratkaisemiseksi;

                  Tietoja vaihtoehtoisista riidanratkaisumenetelmistä

                              —

                              SOLVIT-järjestelmää edistetään tiiviimmällä sidosryhmien välisellä yhteistyöllä ja lähettämällä sidosryhmille tiedotteita;

                  Koulutus

                              —

                              Oikeusministeriö järjestää tuomareille erikoiskoulutusta sisämarkkinasäännöistä;

                              —

                              Yhteisön lainsäädäntöä koskevat koulutusohjelmat ovat tuomariharjoittelijoille pakollisia;

                  Tietojen saanti

                              —

                              Sisämarkkinasääntöihin erikoistunut kansallisen ministeriön yksikkö laatii yhteenvetoja yhteisön oikeuskäytännöstä tuomarikunnan käyttöön;

                              —

                              Tiivistelmiä merkittävistä tuomioista julkaistaan oikeudellisessa tiedotuslehdessä;

                  Tiedottaminen muille jäsenvaltioille tärkeistä sisämarkkinasääntöjen soveltamista koskevista tuomioista

                              —

                              Kansallisten oikeusistuinten on raportoitava tärkeistä yhteisön lainsäädäntöä koskevista tuomioista ja ennakkoratkaisuja koskevista päätöksistä. Raportit julkaistaan tiedotuslehdessä.

            7.   TOIMENPITEET, JOILLA EDISTETÄÄN KANSALLISEN LAINSÄÄDÄNNÖN SÄÄNNÖLLISTÄ ARVIOINTIA
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  kehittämään järjestelmällinen lähestymistapa sisämarkkinasäännöt täytäntöönpanevan kansallisen lainsäädännön seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan tunnistaa mahdollisia ristiriitaisuuksia kansallisen lainsäädännön soveltamisessa. Tässä hyödynnettäisiin esimerkiksi sidosryhmien kuulemista ja olemassa olevista ongelmanratkaisumekanismeista saatua palautetta;

                  b)

                  tarkastelemaan mahdollisuuksien mukaan uudelleen olemassa olevia kansallisia sääntöjä ja hallinnon käytänteitä, jotta tunnistettaisiin säännökset, jotka voisivat estää kansalaisia ja yrityksiä saamasta kaikkia hyötyjä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista; ja mukauttamaan tarvittaessa kansallista sääntelykehystä;

                  c)

                  toteuttamaan organisatorisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuja seurataan tiiviisti, ja arvioimaan siinä yhteydessä säännöllisesti, ovatko kansalliset lait ja hallintokäytänteet sisämarkkinasääntöjen mukaisia.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Täytäntöönpanon arviointi

                              —

                              Arvioimalla ja auditoimalla vaikutuksia jälkikäteen seurataan sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanoa;

                              —

                              Sidosryhmiä kuullaan järjestelmällisesti ja keskustellaan siitä, miten tiettyjä toisiinsa liittyvien sisämarkkinasääntöjen paketteja pannaan täytäntöön (ja pannaanko niitä täytäntöön) ja miten ne vaikuttavat yrityksiin ja kansalaisiin;

                  Kansallisten sääntöjen ja menettelyjen uudelleentarkastelu

                              —

                              Tarkastellaan laajasti tavaroiden ja palvelujen vapaasta liikkuvuudesta annettua kansallista lainsäädäntöä.

                  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisujen vaikutusten tutkiminen

                              —

                              Kansalliset viranomaiset analysoivat järjestelmällisesti sitä, pitäisikö kansallista lainsäädäntöä tarkistaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuoreiden tuomioiden perusteella.

            8.   TOIMENPITEET, JOILLA EDISTETÄÄN PAREMPAA TIEDOTTAMISTA KANSALAISILLE JA YRITYKSILLE SISÄMARKKINAOIKEUKSISTA
      Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

                  a)

                  edistämään tietoisuutta yhteisön tietopalveluista (10) kansallisessa hallinnossa ja muutoin kansallisella ja alue- ja paikallistasolla. Erityisesti tiedotetaan EU:n sisämarkkinoiden erilaisista neuvontapalveluista (Single Market Assistance Services, SMAS);

                  b)

                  varmistamaan, että koordinointia yhteisön tietopalveluista vastaavien kansallisten yhteyspisteiden välillä parannetaan;

                  c)

                  saattamaan sisämarkkinaoikeuksia ja -velvollisuuksia koskevaa käytännön tietoa helposti saataville useilla kielillä internetsivuston kautta; ja varmistamaan selkeät ristiinviittaukset kaikkien sisämarkkinoihin liittyvää tietoa sisältävien kansallisten ja yhteisön portaalien välillä ja erityisesti Sinun Eurooppasi -portaalin kautta;

                  d)

                  järjestämään tiedotuskampanjoita ja -ohjelmia sisämarkkinoiden hyödyistä ja mahdollisuuksista.

                  Ehdotettuihin toimenpiteisiin liittyviä käytänteitä, jotka ovat käytössä tietyissä jäsenvaltioissa

                  Yhteisön tietopalvelujen edistäminen

                              —

                              Tärkeimmille sidosryhmille tarjotaan kohdennettua tiedotusta internetin, esitteiden, esittelylehtisten, seminaarien ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien kampanjoiden avulla;

                  Yhteisön tietopalvelujen koordinointi kansallisella tasolla

                              —

                              Koordinointiryhmässä ovat mukana Europe Direct, Yritys-Eurooppa-verkko, Eurojus, Euroopan kuluttajakeskus (ECC Net) ja FIN-NET-yhteyspisteet;

                  Tietojen helppo saatavuus

                              —

                              Paljon sisämarkkinoihin liittyvää tietoa ja opastusta on tarjolla ulkomaalaisille henkilöille ja yrityksille sekä ulkomaille haluaville oman maan kansalaisille monialaisten sähköisessä hallinnossa käytettyjen portaalien kautta, yhteisön asioihin keskittyneillä kansallisilla verkkosivustoilla tai yrityksille tai kansalaisille suunnatuilla erityisillä verkkosivustoilla;

                              —

                              Suunnitteilla on sisämarkkina-asioita käsittelevä kansallinen verkkopohjainen tietolähde. Yksi valtion viranomainen johtaisi sitä, ja ylläpitoon osallistuivat kaikki muut sitä käyttävät viranomaiset;

                  Tiedotuskampanjat

                              —

                              Kehitteillä on sisämarkkinoita koskeva tiedotusohjelma, joka sisältää julkaisumateriaalia, koulutusta ja avoimia luentoja. Tarkoituksena on tiedottaa kansalaisille ja yrityksille sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista.

         (1)  Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu direktiivi (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37).

         (2)  Sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 päivänä joulukuuta 1998 annettu asetus (EYVL L 337, 12.12.1998, s. 8).

         (3)  Huhtikuussa 2008 käynnistettiin EU:n pilottihankkeen testivaihe, johon osallistuu 15 jäsenvaltiota. Hankkeen tavoitteena on saada nopeammin vastauksia kyselyihin ja valituksiin, jotka koskevat yhteisön lainsäädännön oikeaa tulkintaa ja täytäntöönpanoa. Siinä käytetään komission ja jäsenvaltioiden välillä epävirallisia työskentelymenetelmiä.

         (4)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

         (5)  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

         (6)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1.

         (7)  Tämän estämättä sellaisten säännösten saattamista kansalliseen lainsäädäntöön, joilla direktiiveissä vahvistetaan jaetusta toimivallasta johtuvat vähimmäisvaatimukset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (erityisesti sen 137 artiklan) mukaisesti.

         (8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

         (9)  Euroopan oikeudenkäytön sähköinen portaali käynnistetään 14. joulukuuta 2009.

         (10)  Esimerkiksi Europe Direct, Kansalaisten neuvontapalvelu, Sinun Eurooppasi, EURES, Euroopan kuluttajakeskukset ja Yritys-Eurooppa-verkosto.


title: Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä helmikuuta 2010 , Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2008

text:
               20.2.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 45/15

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 16 päivänä helmikuuta 2010,
   Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2008
   (2010/102/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT–ETY-yleissopimuksen (1), jota on muutettu Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT–EY-yleissopimuksen osalta (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu kahdeksas Euroopan kehitysrahasto (kahdeksas EKR), ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 16 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neljännen AKT–EY-yleissopimuksen mukaisten kehityshankkeiden rahoitusyhteistyöhön sovellettavan varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 66–74 artiklan,
   on tutkinut kahdeksannen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2008, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2008 siihen liitettyine komission vastauksineen (5),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut kahdeksannen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2008 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2008.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. SALGADO

      (1)  EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUVL C 269, 10.11.2009, s. 257.


title: Neuvoston suositus, annettu  27 päivänä huhtikuuta 2006 , rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevien sopimusten tekemisestä poliisin, tullin ja muiden erikoistuneiden lainvalvontaviranomaisten välillä

text:
               25.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 124/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 27 päivänä huhtikuuta 2006,
   rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevien sopimusten tekemisestä poliisin, tullin ja muiden erikoistuneiden lainvalvontaviranomaisten välillä
   (2006/C 124/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   PALAUTTAA MIELIIN seuraavaa:

               1)

               Euroopan unionin yhtenä tavoitteena on muodostaa vähitellen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa.

               2)

               Tämä tavoite on määrä saavuttaa ehkäisemällä ja torjumalla järjestäytynyttä ja muuta rikollisuutta, erityisesti terrorismia, ihmiskauppaa ja lapsiin kohdistuvia rikoksia, laitonta huumausainekauppaa ja laitonta asekauppaa, lahjontaa ja petoksia, etenkin jäsenvaltioiden poliisi- ja tulliviranomaisten sekä muiden toimivaltaisten viranomaisten välisellä tiiviimmällä yhteistyöllä, ja yhteistyötä olisi lisättävä myös EU:n elinten, toimielinten ja virastojen kuten komission (OLAF), Europolin, Eurojustin ja Cepolin kanssa ja tarvittaessa niiden välillä.

               3)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 30 artiklan mukaiseen poliisiyhteistyön yhteiseen toimintaan kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten poliisi- ja tulliviranomaisten sekä muilla erityisaloilla lain noudattamista valvovien viranomaisten, operatiivinen yhteistyö rikosten ehkäisemisessä, paljastamisessa ja tutkinnassa.

               4)

               Tämän tavoitteen saavuttaminen tehokkaimmalla tavalla edellyttää pitkälle menevää kansallisen tason yhteistyötä poliisin, tullin ja muiden erikoistuneiden lainvalvontaviranomaisten kesken.

               5)

               Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymässä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistamista Euroopan unionissa koskevassa Haagin ohjelmassa korostetaan, että paras mahdollinen suojelun taso vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella edellyttää monilla aloilla toteutettavaa yhtenäistä toimintaa sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten, erityisesti poliisin, tullin ja rajavartiolaitoksen välillä.

               6)

               Komissio julkaisi tiedonannot ”Poliisi- ja tulliyhteistyön kehittämisestä Euroopan unionissa”, ”Lainvalvontaviranomaisten tiedonsaantioikeuksien parantaminen” ja ”Strategisen toimintaperiaatteen kehittäminen järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi”.

               7)

               Jäsenvaltioissa on olemassa erilaisia säännöksiä ja hallinnollisia määräyksiä tai järjestelyjä poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten sekä muiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä työnjaosta ja tehtävistä rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjunnassa.

               8)

               On tärkeää edistää yhteyksien ja yhteistyön korkeaa tasoa sekä toiminnan tehokasta organisointia ja varmistaa ne, jotta vältetään poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten sekä muiden toimivaltaisten viranomaisten päällekkäistä työtä ja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi kyseisten viranomaisten toisiaan täydentävät voimavarat.

               9)

               Poliisi- ja tulliviranomaisten välisistä sopimuksista huumausaineiden torjumiseksi 29 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (1) jäsenvaltioita kehotetaan laatimaan poliisi- ja tulliviranomaisten välisiä huumausaineiden torjuntaa koskevia sopimuksia, ja on tunnustettu tarve ulottaa tällaiset sopimukset koskemaan rikollisuuden muita aloja,

         SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT

               1.

               toteuttavat tarvittavat toimenpiteet poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten sekä muiden toimivaltaisten viranomaisten välisten, rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevien virallisten sopimusten tai muiden järjestelyjen aikaan saamiseksi kansallisella tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten säännösten ja hallinnollisten määräysten soveltamista;

               2.

               sisällyttävät näihin sopimuksiin tai muihin järjestelyihin erityisesti seuraavia asioita koskevat määräykset:

                           a)

                           kunkin viranomaisen toimivallan täsmällinen määrittely ja huomioon ottaminen;

                           b)

                           asiaa koskevien tietojen sekä strategisten, taktisten ja operatiivisten tiedustelutietojen vaihto ja yhteiskäyttö, kun se on aiheellista, erityisesti helpottamalla keskinäistä suoraa tai epäsuoraa pääsyä tietokantoihin, ottaen asianmukaisesti huomioon henkilökohtaiset oikeudet ja tietosuojasäännöt;

                           c)

                           parhaiden käytäntöjen kehittäminen ja edistäminen;

                           d)

                           operatiivisia toimia koskevat menettelyt ja tarvittaessa

                                       —

                                       yhteiset toiminnat,

                                       —

                                       yhteiset liikkuvat partioryhmät,

                                       —

                                       yhteiset tutkintaryhmät,

                                       —

                                       yhteiset tiedusteluryhmät,

                                       —

                                       viranomaisten yhteinen välineistö sekä teknologian kehittämistä, hankintaa, käyttöönottoa ja käyttöä koskeva yhteistyö;

                           e)

                           yhdyshenkilöiden vaihto poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten päätoimipaikkatasolla sekä Europolin kansallisessa yksikössä ja Europolin kansallisissa yhteystoimistoissa keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi ja viestinnän helpottamiseksi, kun se katsotaan tarpeelliseksi ja se on kansallisen lainsäädännön mukaista;

                           f)

                           yhteinen koulutus toimivaltaisille viranomaisille, tarvittaessa Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) tuella;

                           g)

                           tietojenvaihto analysointi- ja tutkintatekniikoista ja tarvittaessa yhteinen arviointi kyseisten tekniikkojen soveltamisesta;

                           h)

                           rikostilastotietojen vaihto ja tarvittaessa yhteisen järjestelmän kehittäminen tällaisten tietojen keruuta varten;

                           i)

                           tarvittaessa monenvälistä keskustelufoorumia koskevan toimintaperiaatteen edistäminen kansallisella tasolla; keskustelufoorumi muodostuisi poliisiviranomaisista, tulliviranomaisista sekä muista toimivaltaisista viranomaisista, ja se olisi tarkoitettu erityisesti kansainväliseen tietojenvaihtoon;

                           j)

                           mahdollinen osallistuminen monenvälisiin pysyviin poliisi-, tulli- sekä muiden lainvalvontaviranomaisten välisiin yhteistyörakenteisiin jäsenvaltioiden sisäraja-alueilla;

                           k)

                           tiiviiden yhteyksien luominen paikallistasolla;

                           l)

                           yhteiset lehdistötiedotteet yhteisten toimintojen yhteydessä;

               3.

               ilmoittavat vuoden kuluessa neuvostolle pääsihteeristön kautta toimenpiteistä, jotka ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen perusteella;

               4.

               saattavat voimaan tämän suosituksen, joka korvaa poliisi- ja tulliviranomaisten välisistä sopimuksista huumausaineiden torjumiseksi 29 päivänä marraskuuta 1996 annetun päätöslauselman.

      (1)  EYVL C 375, 12.12.1996, s. 1.


				|

		52014DC0428

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Ruotsin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2014 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0428 final */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Ruotsin vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2014 lähentymisohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6
artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun
ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013
suosituksen Ruotsin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon
Ruotsin vuosien 2012–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[5],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[6],
jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Ruotsia koskevan
perusteellisen tarkastelun[7]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin
makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja
politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä edelleen huomiota kotitalouksien
velkaantumisen kehitykseen ja siihen liittyviin tehottomuustekijöihin
asuntomarkkinoilla. Vaikka suuri vaihtotaseen ylijäämä ei aiheuta samanlaisia
riskejä kuin suuret alijäämät ja vaikka se liittyy osittain velkataakan
keventämiseen, komissio aikoo edelleen seurata vaihtotaseen kehitystä Ruotsissa
osana eurooppalaista ohjausjaksoa.
(8)
Ruotsi toimitti vuoden 2014 kansallisen
uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 16 päivänä
huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset
yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.
(9)
Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyllä
julkisen talouden strategialla pyritään varmistamaan, että julkisen talouden
ylijäämä olisi suhdannekierron aikana Ruotsin julkisen talouden kehyksen
mukaisesti keskimäärin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa
vahvistetaan edellisessä ohjelmassa asetettu keskipitkän aikavälin tavoite,
jonka mukaan rakenteellinen alijäämä on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä
vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun)
rakenteellisen rahoitusaseman perusteella lähentymisohjelmassa kaavailtu tulos
ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman
mukaan julkinen velka, joka pysyttelee huomattavasti alle 60 prosentin
viitearvon suhteessa BKT:hen, laskee 41,5 prosentista 35 prosenttiin
suhteessa BKT:hen vuosina 2014–2017. Kaiken kaikkiaan ohjelmassa esitetty
julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on
uskottava. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tarkasteltaessa
todetaan, että pitkäaikaishoitomenojen osuus on suuri suhteessa BKT:hen.
Menojen ennakoidaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä, kun väestö
ikääntyy. Vuonna 2060 Ruotsin pitkäaikaishoitomenojen ennakoidaan olevan
6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ruotsin olisi puututtava tähän
varmistamalla riittävät perusylijäämät ja hillitsemällä ikääntymiseen
liittyvien menojen kasvua edelleen pitkän aikavälin kestävyyden
varmistamiseksi. Neuvosto katsoo ohjelman arvioinnin ja komission ennusteen
perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Ruotsin ohjelma vastaa
vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ja että julkisen talouden tavoitteisiin
liittyvät riskit ovat vähäisiä.
(10)
Yksityisen sektorin ja erityisesti ruotsalaisten
kotitalouksien velkaantuneisuus on edelleen ongelma. Lisäksi kotitalouksien,
toisin kuin yrityssektorin, rahoitussektorille aiheuttama riski on kasvanut
samassa tahdissa kuin kotitalouksien velka, joka on nykyisin 83 prosenttia
suhteessa BKT:hen tai noin 160 prosenttia suhteessa käytettävissä oleviin
tuloihin. Velkaantumista jouduttavat jatkuva luotonannon kasvu ja
asuntolainojen hidas lyhennysvauhti. Jos korot
nousevat, asuntojen hinnat laskevat, ja/tai jos makrotalous kehittyy
kielteiseen suuntaan, kotitalouksien suuri velkaantuneisuus olisi riskitekijä.
Tällainen kehitys vaikuttaisi kotitalouksiin ja niiden kulutuskäyttäytymiseen.
Sillä olisi myös kielteisiä kerrannaisvaikutuksia pankkisektoriin, koska se
lisäisi järjestämättömien lainojen määrää ja markkinarahoituksen hintaa. Ruotsi
ei ole ilmoittanut eikä ottanut käyttöön mitään toimenpiteitä puuttuakseen
velanoton suosimiseen asumisen verotuksessa, mikä voitaisiin tehdä siirtämällä
verotuksen painopistettä lisäämättä kokonaisverorasitusta. Ruotsissa on
kuitenkin toteutettu joitakin toimia maltillisen luotonannon tukemiseksi siten,
että toukokuusta 2013 alkaen asuntolainojen riskipainotuksen alarajaksi
asetettiin 15 prosenttia. Lainojen lyhennyskäytännöt ovat kuitenkin
edelleen hyvin väljät ja lyhennysajat pitkiä silloin, kun lainan luototusaste
on alle 75 prosenttia. Tähän ei ole puututtu tiukoin toimenpitein.
Lokakuussa 2013 annettu yksittäisiä lyhennyssuunnitelmia koskeva suositus oli vapaaehtoinen.
Svenska Bankföreningen tiukensi suositustaan maaliskuussa 2014 ja vaati
luototusasteen laskemista 70 prosenttiin. Lisäksi Ruotsissa on puututtu
siihen, että yhtiöverotuksessa suositaan velkarahoitusta, edelleen
tiukentamalla korkovähennyksiin sovellettavia rajoituksia, ulottamalla ne
koskemaan kaikenlaisia konsernin sisäisiä lainoja tammikuusta 2013 ja ottamalla
käyttöön ns. investointivähennys, jolla voitaneen vähentää velanoton suosimista
verotuksessa. Myös yhtiöveroa alennettiin
26,3 prosentista 22 prosenttiin vuoden 2013 alusta.
(11)
Ruotsin asuntomarkkinat, joille jyrkät hintojen
nousut ovat olleet ominaisia viimeisten 20 vuoden ajan, voivat kuitenkin yhä
aiheuttaa epävakautta. Asuntotarjontaa vaivaavat edelleen tehottomuustekijät,
jotka johtuvat etenkin hankalista kaavoitusprosesseista, rakennussektorin
vähäisestä kilpailusta ja tiukasta vuokrasääntelystä. Nämä tehottomuustekijät
yhdessä velanottoon houkuttelevan asuntoverotuksen kanssa ovat omiaan nostamaan
asuntojen hintoja. Ruotsi on toteuttanut joitakin toimenpiteitä
vuokramarkkinoilla, mutta ne eivät näytä riittävän ratkaisemaan
tehottomuustekijöiden taustalla olevaa rakenteellista ongelmaa, johon liittyy
vuokrajärjestelmän suuri jäykkyys. Ruotsin hallituksen keväällä 9 päivänä
huhtikuuta 2014 tekemässä esityksessä ei mainittu vuokramarkkinoita koskevia
toimenpiteitä. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla puututaan kaavoitus-
ja maankäyttömenettelyjen tehottomuuksiin sekä kuntien kaavoitusmonopoliin, ja
vaatinut kuntia tarkastelemaan asuntotarvetta alueellisesta näkökulmasta. Nämä
toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, tosin niitä kaikkia ei ole vielä toteutettu
eikä niistä laistaville kunnille ole asetettu seuraamuksia.
(12)
Mittavasta rahoituksesta huolimatta on näyttöä
siitä, että oppivelvollisten oppimistulokset ovat kansainvälisten arviointien
mukaan heikompia kuin 2000-luvun alussa. Ruotsalaiset pärjäävät nyt sekä EU:n
että OECD:n keskiarvoa heikommin kaikilla kolmella tutkitulla osa-alueella
(lukeminen, matematiikka ja luonnontieteet). Lisäksi sosioekonomisen taustan
vaikutus oppimistuloksiin on kasvanut ja koulujen väliset erot suurentuneet.
Vaikka hallituksen esittämät toimet ovat oikeansuuntaisia, näyttää siltä, että
tarvitaan radikaalimpia rakenteellisia muutoksia. Tätä varten Ruotsi aikoo tarkastella
koulujärjestelmän tuloksellisuutta oppimistulosten palauttamiseksi entiselle
korkealle tasolle.
(13)
Nuorten, matalan osaamistason omaavien ja
maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinatilanne on yhä huono.
Nuorisotyöttömyys pysyttelee EU:n keskiarvon yläpuolella. Vaikka Ruotsin
hallitus on toteuttanut toimia näiden ongelmien korjaamiseksi, näyttää siltä,
että vaikeudet voivat liittyä ongelmiin koulutuksessa. Ruotsin
koulutusjärjestelmä ei onnistu antamaan osalle nuorista taitoja, joita he tarvitsevat
voidakseen integroitua työmarkkinoille. Ruotsi on hyväksynyt toimenpiteitä,
joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään
(oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistus, myös ns. oppisopimuspalkka) ja
auttamaan nuoria hankkimaan työkokemusta (ns. ammattiin tutustuttaminen).
Siirtymistä on todella parannettu ottamalla käyttöön varhaisia toimenpiteitä
niitä eniten tarvitseville. Etsivien toimien kattavuus työelämän ja koulutuksen
ulkopuolella olevien rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi on kuitenkin
jäänyt heikoksi. Ruotsi toteuttaa myös toimia maahanmuuttajataustaisten
henkilöiden kotoutumisen nopeuttamiseksi. Se on kuitenkin edelleen
haasteellista erityisesti silloin, kun he tulevat EU:n ulkopuolelta. Ruotsi
arvioi parhaillaan, miten tuloksellisesti nykyinen ravintoloiden ja
catering-palvelujen alennettu arvonlisäverokanta tukee työpaikkojen luomista.
Lopullisen arvion odotetaan valmistuvan tammikuussa 2016
(14)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut kattavasti Ruotsin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei
vain niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen
ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.
(15)
Neuvosto on tutkinut Ruotsin lähentymisohjelman
tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[8]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
(16)
Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman
ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin
perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3,
SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa
vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se
1.           noudattaa edelleen kasvua
edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman
vakauden varmistamalla, että pitäydytään keskipitkän aikavälin tavoitteessa
koko lähentymisohjelman ajan, ottaen myös huomioon haasteet, joita väestön
ikääntymisestä aiheutuu julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle;
2.           hillitsee kotitalouksien
luototuksen kasvua ja yksityisen sektorin velkaantumista; vähentää tätä varten
velanoton suosimista tuloverotuksessa rajoittamalla asuntolainojen korkomaksujen
verovähennyskelpoisuutta ja/tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja;
toteuttaa lisätoimenpiteitä asuntolainojen lyhennysvauhdin nopeuttamiseksi;
3.           parantaa edelleen
asuntomarkkinoiden toimivuutta jatkamalla vuokranmääritysjärjestelmän uudistamista;
sallii vuokrien markkinalähtöisemmän hinnoittelun siirtymällä pois
käyttöarvojärjestelmästä ja vapauttamalla edelleen joitakin
vuokramarkkinasegmenttejä, ja suuremman sopimusvapauden yksityisten
vuokralaisten ja vuokraisäntien välillä; lyhentää kaavoitus- ja
valitusmenettelyjä ja yksinkertaistaa niitä vähentämällä ja yhdistämällä
hallinnollisia vaatimuksia, yhdenmukaistamalla kuntien rakennusvaatimuksia ja ‑standardeja
ja lisäämällä maankäyttömenettelyjen läpinäkyvyyttä; rohkaisee kuntia antamaan
maataan käytettäväksi uuteen asuntorakentamiseen;
4.           toteuttaa asianmukaisia
toimenpiteitä perustaitojen parantamiseksi ja helpottaa siirtymistä
koulutuksesta työmarkkinoille myös hyödyntämällä laajemmin työssäoppimista ja
oppisopimuskoulutusta; vahvistaa toimia, joilla kohdennetaan työmarkkina- ja
koulutustoimenpiteitä paremmin vähän koulutetuille nuorille ja
maahanmuuttajataustaisille henkilöille; lisää varhaista puuttumista ja etsiviä
toimia julkisiin palveluihin rekisteröitymättömien nuorten aktivoimiseksi.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 428 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 90 final.
[8]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan
2 kohdan mukaisesti.