title: Komission suositus (EU) 2016/2256, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016, jäsenvaltioille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla Kreikkaan tehtävien siirtojen uudelleen aloittamisesta

text:
               15.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 340/60

         KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/2256,
   annettu 8 päivänä joulukuuta 2016,
   jäsenvaltioille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla Kreikkaan tehtävien siirtojen uudelleen aloittamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Jäsenvaltiot keskeyttivät vuonna 2011 kansainvälistä suojelua hakevien Kreikkaan suuntautuneet siirrot, jotka perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 604/2013 (1), jäljempänä ’Dublin-asetus’. Siirrot keskeytettiin sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Euroopan unionin tuomioistuin antoivat kaksi tuomiota (2), joissa Kreikan turvapaikkajärjestelmässä havaittiin systeemisiä puutteita. Nämä puutteet johtavat sellaisten kansainvälistä suojelua hakeneiden henkilöiden perusoikeuksien loukkaamiseen, jotka siirretään neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 (3) nojalla muista jäsenvaltioista Kreikkaan.

               (2)

               Euroopan neuvoston ministerikomitea on seurannut tilannetta Kreikassa sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi vuonna 2011 tuomionsa asiassa M.S.S v. Belgia ja Kreikka. Seurannassa on käytetty kertomuksia, joita Kreikan edellytetään antavan todisteeksi edistymisestään tuomion toimeenpanossa, sekä todistusaineistoa, jota on saatu Kreikassa toimivilta kansalaisjärjestöiltä ja kansainvälisiltä järjestöiltä, kuten YK:n pakolaisjärjestöltä (UNHCR). Ministerikomitea on Kreikan kesäkuussa 2016 esittämästä pyynnöstä suostunut lykkäämään arviointimenettelyä sen perusteella, että Kreikkaan kohdistuu tällä hetkellä valtava muuttopaine ja että tilanne on poikkeuksellinen ja epävakaa sekä poikkeaa asiassa M.S.S viisi vuotta sitten annetun tuomion aikana vallinneesta tilanteesta.

               (3)

               Asiassa M.S.S annetun tuomion johdosta Kreikka sitoutui uudistamaan turvapaikkajärjestelmänsä elokuussa 2010 esittämänsä ja tammikuussa 2013 tarkistamansa turvapaikkajärjestelmän uudistusta ja maahanmuuton hallintaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman, jäljempänä ’Kreikan toimintasuunnitelma’, perusteella. Kreikka esitti neuvostolle 1. lokakuuta 2015 etenemissuunnitelmansa siirtojärjestelmän ja hotspot-lähestymistavan täytäntöönpanossa. Suunnitelmassa hahmoteltiin myös tiettyjä toimia, jotka olisi asetettava etusijalle sen varmistamiseksi, että turvapaikan hakua ja muuttajien vastaanottoa koskevat sovitut mutta keskeneräiset toimet toteutetaan.

               (4)

               Nykyinen pakolais- ja muuttoliikekriisi aiheuttaa edelleen paineita Kreikan turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmälle, koska Kreikka on ensimmäisenä ottamassa vastaan itäisen Välimeren reitiltä tulevia muuttajia. Kreikkaan saapui tammikuun ja 4 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana laittomasti 171 909 henkilöä (4). EU:n ja Turkin julkilausuman (5) ansiosta Turkista Kreikkaan päivittäin saapuvien tulijoiden määrä on vähentynyt merkittävästi (6), mutta toisaalta Kreikan viranomaiset ovat julkilausuman myötä saaneet myös uusia tehtäviä vastuulleen. Kreikkaan päivittäin saapuvien tulijoiden keskimääräinen määrä on lisäksi kasvanut elokuun 2016 alusta verrattuna ajanjaksoon 1 päivästä toukokuuta31 päivään heinäkuuta 2016 (7). Kreikan tilanne on sitä paitsi muuttunut merkittävästi myös sen jälkeen, kun Länsi-Balkanin reitti tosiasiallisesti suljettiin, mikä esti kolmansien maiden kansalaisia jatkamasta matkaa. Tämän vuoksi Kreikassa on tällä hetkellä yli 62 000 sääntöjenvastaisesti saapunutta kolmansien maiden kansalaista (8). Samaan aikaan kahteen neuvoston päätökseen (9), jäljempänä ’sisäisiä siirtoja koskevat päätökset’, perustuva hätätilanteeseen sovellettava siirtojärjestelmä näyttää kehittyneen myönteisesti erityisesti Kreikassa, jossa sisäisten siirtojen määrä on kasvanut siten, että se on tällä hetkellä noin 1 000 henkilöä kuukaudessa. Kaikkien jäsenvaltioiden on kuitenkin pyrittävä vielä tehokkaammin keventämään Kreikkaan kohdistuvia paineita. Sitä varten komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sitoutumaan siihen, että ne ottavat kuukausittain vastaan yhteensä vähintään 2 000 sisäisesti siirrettävää henkilöä joulukuusta 2016 lähtien ja että tätä määrää kasvatetaan vähitellen (10).

               (5)

               Komissio antoi 10. helmikuuta ja 15. kesäkuuta 2016 Kreikan tasavallalle suositukset kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Dublin-asetuksen nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen (11). Suosituksissa todettiin, että Kreikan tilanne vaatii vielä huomattavia parannuksia, ennen kuin komissio voisi tehdä sellaisen arvion, että Dublin-asetuksen mukaiset siirrot Kreikkaan mahdollisesti voitaisiin aloittaa uudelleen. Komissio osoitti 28. syyskuuta 2016 Kreikan tasavallalle kolmannen suosituksen kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Dublin-asetuksen nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen (12), jäljempänä ’kolmas suositus’. Kolmannen suosituksen mukaan Kreikalla on edelleen haasteita, jotka johtuvat uusien turvapaikanhakijoiden suuresta määrästä. Haasteet johtuvat etenkin niin sanotun ennakkorekisteröintimenettelyn täytäntöönpanosta mutta myös siitä, että maahan saapuu edelleen tulijoita sääntöjenvastaisesti. Sitä paitsi lisätyötä katsottiin tarvittavan siinä, että Kreikan turvapaikkajärjestelmän jäljellä olevat systeemiset puutteet korjataan ja erityisesti lievitetään kapasiteettipulaa. Jos parannuksia saadaan aikaan, kolmannen suosituksen mukaan Dublin-asetuksen mukaisten Kreikkaan tehtävien siirtojen alkaessa uudelleen olisi otettava huomioon vaikean tilanteen vaikutus koko turvapaikkajärjestelmän toimintaan. Niinpä palautukset olisi aloitettava vähitellen ja tapauskohtaisesti.

               (6)

               Kreikka toimitti komissiolle 22. marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka koskivat turvapaikanhakijoiden tilannetta Kreikassa sekä sitä, miten Kreikka on edistynyt turvapaikkajärjestelmänsä uudistamisessa. Kreikka ilmoitti lisäksi olevansa huolissaan mahdollisesta Dublin-asetuksen mukaisten siirtojen uudelleen alkamisesta, koska maassa on jo suuri määrä muuttajia, mistä aiheutuu maan kokoon nähden kohtuuton taakka. Sen takia maan turvapaikka- ja vastaanottokapasiteetti on kokonaan käytössä. Kreikka huomautti myös, että siirtoja Kreikasta muihin jäsenvaltioihin on toteutettu huomattavasti vähemmän kuin sisäisiä siirtoja koskevissa päätöksissä edellytetään. Kreikka kuitenkin korosti, ettei sen tarkoituksena ole jättäytyä pysyvästi Dublin-järjestelmän ulkopuolelle, vaan se pyysi muilta mailta todellista yhteisvastuullisuutta ja tukea, kunnes tilanne maassa on palautunut normaaliksi.

               (7)

               Kreikan toimittamien 22 päivältä marraskuuta 2016 olevien tietojen mukaan Kreikan turvapaikkavirastoon on jätetty noin 39 000 turvapaikkahakemusta 1. tammikuuta 2016 lähtien. Syyskuun 30 päivänä ensimmäisessä asteessa oli vireillä yli 17 000 hakemusta. Kreikan viranomaiset arvioivat, että vuoden 2016 loppuun mennessä turvapaikkahakemuksia on jätetty yhteensä 50 000 (13). Kreikan tilanne on vakiintunut viime aikoina, ja turvapaikkamenettelyyn pääsy on parantunut. Muun muassa näiden seikkojen takia Kreikan turvapaikkavirasto on vastaanottanut huomattavasti enemmän turvapaikkahakemuksia kuin aiempina vuosina.

               (8)

               Komissio on aiemmissa suosituksissaan todennut, että Kreikka on kohentanut lainsäädäntökehystään. Kreikka on pyrkinyt tällä tavalla varmistamaan, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (14) (jäljempänä ’uudelleenlaadittu turvapaikkamenettelydirektiivi’) uudet säännökset ja osa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2013/33/EU (15) (jäljempänä ’uudelleenlaadittu vastaanotto-olosuhteita koskeva direktiivi’) saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kreikan parlamentti hyväksyi 3. huhtikuuta 2016 uuden lain (laki 4375/2016) (16). Parlamentti hyväksyi 22. kesäkuuta 2016 muutoksen lakiin 4375/2016. Muutos koski muun muassa valituslautakuntien kokoonpanoa ja turvapaikanhakijoiden oikeutta suulliseen kuulemiseen valituslautakunnissa (17). Lisäksi Kreikan parlamentti hyväksyi 31. elokuuta 2016 lain, joka koski Kreikassa asuvia kouluikäisiä pakolaislapsia (18).

               (9)

               Kreikka on viime vuonna lisännyt huomattavasti kokonaiskapasiteettiaan sekä sääntöjenvastaisesti maahan saapuvien että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottamiseksi. Kreikan viranomaiset julkistivat 6. joulukuuta 2016 päiväkohtaisia tietoja, joiden mukaan Kreikan vastaanottokeskuksissa on käytettävissä 71 539 paikkaa lähinnä tilapäiseen käyttöön, mukaan lukien UNHCR:n tarjoama majoitus (ks. johdanto-osan 11 kappale), sekä sääntöjenvastaisesti maahan tulleiden että kansainvälistä suojelua hakevien majoittamiseksi (19). Egeanmeren saarilla on kuitenkin vakavia kapasiteetin ylikuormittumiseen liittyviä haasteita: vastaanottokapasiteetti on enimmillään noin 8 200 paikkaa, mutta saarilla oli 5. joulukuuta 2016 kaikkiaan 16 295 rekisteröityä muuttajaa (20).

               (10)

               Kreikka on myös lisännyt haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, erityisesti ilman huoltajaa saapuvien alaikäisten, majoituspaikkoja. Ilman huoltajaa saapuvia alaikäisiä varten oli 17. marraskuuta 2016 käytettävissä 1 191 paikkaa riippumatta siitä, olivatko he hakeneet turvapaikkaa vai eivät. Lisäksi vuoden 2016 loppuun mennessä on tarkoitus perustaa vielä 130 lisäpaikkaa, jotka soveltuvat ilman huoltajaa saapuville alaikäisille. Haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille soveltuvia paikkoja ei kuitenkaan ole vielä läheskään riittävästi, sillä tilat ovat tällä hetkellä täynnä ja jonossa on 1 199 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, jotka on saatava majoitettua asianmukaisiin tiloihin (21). Edistyminen on tässä asiassa liian hidasta, ja Kreikan on ilman muuta tehostettava toimiaan sen varmistamiseksi, että tällaisten asuintilojen tarve tyydytetään ja ilman huoltajaa saapuville alaikäisille on tarjolla asianmukainen määrä vastaanottotiloja.

               (11)

               Komissio ja UNHCR allekirjoittivat tammikuussa 2016 yhteensä 80 miljoonan euron valtuutussopimuksen. Sopimuksella on määrä perustaa 20 000 avointa majoituspaikkaa (vuokrajärjestelyjä, hotelliseteleitä ja isäntäperheohjelmia), jotka tarjotaan ensisijaisesti sisäiseen siirtoon oikeutetuille kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille. Valtuutussopimusta tarkistettiin heinäkuussa 2016 siinä tarkoituksessa, että majoitusjärjestelyyn voitaisiin osoittaa paikkoja myös keskuksista, joita UNHCR hallinnoi turvapaikanhakijoiden sisäisiä siirtoja varten. Lisäksi tarkoituksena oli selventää sopimustekstiä siten, että majoitusjärjestelyn kohderyhmään kuuluvat paitsi sisäisten siirtojen piirissä olevat hakijat myös muut turvapaikanhakijat ja erityisesti Dublin-asetuksen mukaista perheenyhdistämistä hakevat henkilöt sekä haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat hakijat, kuten ilman huoltajaa olevat ja perheestään eroon joutuneet lapset, vammaiset tai ikääntyneet henkilöt, yksinhuoltajat, pitkäaikaissairaat, raskaana olevat naiset jne. Käytettävissä olevien majoituspaikkojen määrä on syyskuun jälkeen kasvanut merkittävästi (noin 8 100 lisäpaikalla). UNHCR oli sitoutunut joulukuussa 2015 tarjoamaan sisäisten siirtojen piiriin kuuluville hakijoille vuokrajärjestelyn puitteissa 20 000 paikkaa. Niistä oli 6. joulukuuta käytettävissä 20 145 paikkaa, joista 6 344 oli hotelleissa tai kokonaisissa rakennuksissa, 11 711 asuinhuoneistoissa, 484 isäntäperheissä, 960 sisäisiä siirtoja varten tarkoitetuissa keskuksissa ja 646 ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten varatuissa tiloissa (22). Nykyisen valtuutussopimuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2016. Komissio on käynnistänyt keskustelut UNHCR:n kanssa järjestelyn jatkamiseksi vuonna 2017 Kreikan vastaanottotarpeita koskevan päivitetyn arvion pohjalta.

               (12)

               Monet Kreikan tarjoamista vastaanottotiloista eivät laadullisesti edelleenkään täytä vaatimuksia, jotka vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä 2013/33/EU asetetaan kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille tarjottaville majoitustiloille. Erityisesti tämä koskee Kreikan saarilla olevia tiloja ja eräitä mantereella olevia väliaikaisia tiloja. Kreikan saarilla olevat järjestelykeskukset ovat ylikuormitettuja, eivätkä aineelliset olosuhteet keskuksissa täytä puhtaanapidolle ja hygienialle sekä olennaisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, saatavuudelle asetettuja normeja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta. Turvallisuus ei ole riittävällä tasolla, ja eri kansallisuuksien välit ovat edelleen jännittyneet. Mantereella UNHCR:n majoitusjärjestely tarjoaa riittävät olosuhteet, mutta suuri osa muusta vastaanottokapasiteetista koostuu leireistä (tällä hetkellä käytössä 53) ja hätämajoituksesta, joiden laatu vaihtelee ja on usein riittämätön sekä aineellisten olosuhteiden että turvallisuuden kannalta. Osaa tiloista on ruvettu muuttamaan talviolosuhteita vastaaviksi, mutta työ etenee hitaasti. Kaikista leireistä ei kohennusten avullakaan saada asianmukaisia pysyviä vastaanottotiloja. Saattaakin olla tarpeen sulkea osa leireistä, kun taas joitakin leirejä voitaisiin vahvistaa.

               (13)

               Kreikan vastaanottovalmiuksien koordinointi vaikuttaa riittämättömältä sen takia, että Kreikalla ei ole sitä varten selkeää oikeudellista kehystä eikä seurantajärjestelmää ja joitakin leirejä hallinnoi muuttoliikeasioista vastaava ministeriö ja joitakin taas vastaanotosta ja henkilöllisyyden todentamisesta vastaava virasto. Toistaiseksi ei ole päätetty, mitkä vastaanottotilat olisi muutettava pysyviksi. Vastaanotosta vastaava virasto keskittyy edelleen kapasiteetin lisäämiseen.

               (14)

               Kreikalla on edellä esitetyn perusteella vielä tekemistä, ennen kuin sillä on tarjota turvapaikanhakijoille riittävästi laadukkaita ja pysyviä vastaanottotiloja, jotka vastaavat asianmukaisella tavalla EU:n säännöstön vaatimuksia. Tähän kuuluu muun muassa se, että kaikkia vastaanottotiloja hallinnoidaan keskitetysti ja että käytössä on järjestelmä kyseisten tilojen aineellisten edellytysten ja niissä tarjottavien palvelujen valvomiseksi. Osa tilapäisistä tiloista olisi muutettava pysyviksi, mutta lisäksi olisi varmistettava, että käytössä on riittävästi myös tilapäistä kapasiteettia, jotta odottamatta maahan tuleville ihmisille riittää majoitustilaa. Kuten komission kolmannessa suosituksessa edellytetään, Kreikan viranomaisten on ehdottomasti annettava tarkempia tietoja vastaanottokapasiteetistaan sekä toimitettava kattava ja jatkuvasti ajan tasalla pidettävä tarvearviointi, joka koskee kokonaiskapasiteettia ja sen ominaisuuksia.

               (15)

               Aiempien suositusten mukaan merkittäviä parannuksia on nähtävissä alueellisten turvapaikkatoimistojen perustamisessa. Kreikan lainsäädännön mukaan alueellisia turvapaikkatoimistoja on perustettava Attikan, Thessalonikin, Traakian, Epeiroksen, Thessalian, Länsi-Kreikan, Kreetan, Lesboksen, Chioksen, Sámoksen, Léroksen ja Ródoksen alueille (23). Turvapaikkaviraston johtajan päätöksellä on mahdollista ottaa käyttöön myös itsenäisiä turvapaikkayksiköitä turvapaikkaviraston lisätarpeiden tyydyttämiseksi. Kreikan 22. marraskuuta 2016 päivätyssä kirjeessä ilmoittamien tietojen mukaan tähän mennessä toimintansa on aloittanut seitsemän alueellista toimistoa seuraavilla alueilla: Attika, Traakia, Thessaloniki, Lesbos, Samos, Ródos ja Patras. Lisäksi toiminnassa on yhdeksän itsenäistä turvapaikkayksikköä seuraavilla alueilla: Piraeus, Evros, Xanthi, Léros, Kos, Korinthos. Alímoksessa on sisäisistä siirroista vastaava yksikkö. Lain mukaan kolmen uuden alueellisen turvapaikkatoimiston on määrä aloittaa toimintansa Kosin, Epeiroksen (Ioannina), Kreetan (Iraklion) ja Thessalian (Volos) alueilla.

               (16)

               Kreikan turvapaikkavirasto lisää parhaillaan kapasiteettiaan. Tällä hetkellä turvapaikkavirastossa työskentelee 478 henkilöä (24). Tämä kattaa sekä keskusyksikössä että toiminnassa olevissa aluetoimistoissa ja turvapaikkayksiköissä työskentelevät henkilöt. Kreikan talousarviosta katetaan 250 työntekijän palkat, ja loput rahoitetaan useista EU:n ja ETA:n rahoituslähteistä. Henkilöstön määrää on tarkoitus kasvattaa vuoden loppuun mennessä 659 työntekijään. Näiden työntekijöiden lisäksi tulevat UNHCR:n palkkaamat määräaikaiset työntekijät ja EASOn henkilöstön jäsenet sekä jäsenvaltioiden asiantuntijat, jotka on lähetetty EASOn kautta määräajaksi Kreikan turvapaikkavirastoon. Kreikan viranomaiset aikovat korvata kaikki sopimussuhteiset työntekijät pysyvillä työntekijöillä vuoden 2017 loppuun mennessä, minkä jälkeen kapasiteettia ei enää ole tarkoitus kasvattaa. Kreikan turvapaikkavirasto on ilmoittanut komission yksiköille, että henkilöstön määrää ei voida kasvattaa nopeammin, sillä kokeneemmista työntekijöistä, jotka voisivat kouluttaa, ohjata ja valvoa uusia työntekijöitä, on puutetta. Koska turvapaikkaviraston henkilöstön määrä kolminkertaistuu vuoden 2016 aikana, virasto on ilmoittanut, että sen on pikaisesti kyettävä vakiinnuttamaan toimintaansa sekä erityisesti kehittämään keskijohtoa ja lisäämään henkilöstön asiantuntemusta.

               (17)

               Kun otetaan huomioon turvapaikkahakemusten määrän mittava kasvu Kreikassa, ei ole vielä selvää, riittääkö turvapaikkaviraston henkilöstön nykyinen ja suunniteltu määrä tämänhetkisten ja todennäköisten tulevien hakemusten käsittelemiseen ajallaan ja asianmukaisesti. Yksi turvapaikkaviraston ensisijaisista tehtävistä on lyhentää aikaa, joka kuluu turvapaikkahakemuksen tekemisestä sen jättämiseen. Tällä hetkellä tähän kuluu usein liian kauan, mikä vaikuttaa hakijoiden oikeuksiin ja aiheuttaa turhautumista. Lyhentämisvaatimus perustuu turvapaikkamenettelydirektiivin 6 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan henkilöllä, joka on tehnyt turvapaikkahakemuksen, on oltava tosiasiallinen mahdollisuus jättää se ”mahdollisimman pian”. Lisäksi on olennaista, että heti kun hakemus on jätetty, se käsitellään direktiivissä vahvistettujen määräaikojen kuluessa eli yleensä kuudessa kuukaudessa. Tällä hetkellä turvapaikkahakemus käsitellään parhaimmillaankin vasta kuukausien kuluessa sen jättämisestä. Tämä ei kuitenkaan koske siirtotapauksia, jotka käsitellään nopeammin. Huomattavaa epävarmuutta esiintyy myös siitä, kuinka nopeasti nykyinen hakemussuma saadaan purettua. Komissio ottaa kuitenkin asianmukaisesti huomioon Kreikan 22. marraskuuta 2016 lähettämässä kirjeessä esittämät huomautukset, joiden mukaan turvapaikkaviraston henkilöstön määrän lisääminen vielä nopeammin saattaisi heikentää päätösten johdonmukaisuutta ja laatua.

               (18)

               On tarpeen arvioida pikaisesti, onko turvapaikkaviraston henkilöstöresurssien tähänastinen lisäys riittävä, sekä tarkastella tapoja, joilla komissio, asiaan kuuluvat EU:n virastot ja myös jäsenvaltiot voisivat parhaiten auttaa Kreikkaa käsittelemään hakemukset nopeammin. Tätä varten olisi tehtävä kattava ja jatkuvasti ajan tasalla pidettävä tarvearviointi. Siinä olisi otettava huomioon niiden turvapaikkahakemusten määrä, jotka ovat tällä hetkellä vireillä ja joita Kreikan turvapaikkavirasto todennäköisesti käsittelee samanaikaisesti, sekä näiden hakemusten käsittelyyn tarvittavan tai todennäköisesti tarvittavan henkilöstön määrä. Kyseinen henkilöstö voisi koostua Kreikan itsensä rahoittamista uusista työntekijöistä sekä jäsenvaltioiden lähettämistä asiantuntijoista, jotka muodostavat yhden tai useamman EASOn tukitiimin. Samalla kun huolehditaan päätösten laadusta, olisi myös pohdittava keinoja järkeistää ja tehostaa työtapoja, jotta voitaisiin nopeuttaa haastatteluja ja menettelyjä, tarvittaessa EASOn tuella.

               (19)

               Turvapaikanhakijoilla on oltava käytössään tehokkaita oikeussuojakeinoja muutoksen hakemiseksi kielteisiin turvapaikkapäätöksiin. Tältä osin on edistytty merkittävästi. Muutoksenhakuviranomainen ja valituslautakunnat on perustettu lailla 4375/2016, joka hyväksyttiin huhtikuussa 2016. Kesäkuussa 2016 hyväksytyllä lailla 4399/2016 on perustettu uudet valituslautakunnat. Niiden tehtävänä on tutkia kaikki Kreikan turvapaikkaviraston päätöksistä tehdyt valitukset, jotka on jätetty 20. heinäkuuta 2016 lähtien. Ensisijaisesti valituslautakunnat keskittyvät valituksiin, jotka on jätetty Kreikan saarilla. Tällä tavoin pyritään edistämään EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa. Valituslautakuntia on tällä hetkellä kuusi. Lisäksi 21. heinäkuuta jälkeen on perustettu yksi valituslautakunta toimimaan pysyvien lautakuntien sijaisena (25). Selviytyäkseen valitusten kasvavasta määrästä ja saadakseen kaikki odottamassa olevat tapaukset käsiteltyä Kreikka aikoo perustaa vielä seitsemän uutta valituslautakuntaa, joiden on tarkoitus aloittaa toimintansa joulukuun 2016 loppuun mennessä. Valituslautakuntia on siten tarkoitus olla helmikuun 2017 lopussa yhteensä 20.

               (20)

               Lailla 4399/2016 muutettiin myös kyseisten lautakuntien rakennetta siten, että niissä on nyt kolme jäsentä: kaksi hallintotuomioistuimen tuomaria ja yksi Kreikan kansalainen, jolla on asiaankuuluva tausta sekä kokemusta ja jota esittää tehtäväänsä UNHCR tai Kreikan kansallinen ihmisoikeuskomissio.

               (21)

               Kreikan viranomaisten 22. marraskuuta 2016 lähettämässä kirjeessä esitettyjen tietojen mukaan valituslautakunnille on toimitettu 21. heinäkuuta 2016 lähtien 2 347 valitusta, mutta niiden perusteella on tehty vain 573 päätöstä.

               (22)

               Vanhoille Kreikan valitussumaa purkaville valituslautakunnille oli alun perin annettu lisätoimivaltuudet käsitellä ensimmäisen asteen päätöksistä tehtyjen, asiasisältöä koskevien valitusten lisäksi valitukset päätöksiin, jotka koskivat tutkittavaksi ottamista EU:n ja Turkin julkilausuman puitteissa. Kreikan viranomaisten 22. marraskuuta lähettämässä kirjeessä esitettyjen tietojen mukaan valitussumaa purkaville valituslautakunnille on toimitettu yli 2 000 valitusta, jotka tehtiin huhtikuun ja 20. heinäkuuta 2016 välisenä aikana. Kesäkuun 24 päivänä 2016 (26) perustetut uudet valituslautakunnat ovat keventäneet 20:n valitussumaa purkavan valituslautakunnan työtaakkaa niin, että viimeksi mainitut kykenevät ratkaisemaan ruuhkaantuneet valitukset nopeammin.

               (23)

               Presidentin asetuksella 114/2010 säänneltävän niin sanotun vanhan menettelyn mukaisten valitusten pitkäaikaisen suman selvittämisessä on edistytty. Suma käsitti 22. marraskuuta 2016 noin 6 589 tapausta. Määrä on laskenut tähän kaikkiaan noin 51 000 tapauksesta, jotka katsottiin sumaan kuuluviksi vuoden 2013 alussa, ja noin 8 075 tapauksesta, jotka siihen kuuluivat syyskuussa 2016. Kreikan viranomaiset ovat myöntäneet humanitaarisista syistä oleskelulupia henkilöille, joiden turvapaikkahakemukset ovat olleet vireillä huomattavan pitkään ja jotka täyttävät humanitaarisista tai muista poikkeuksellisista syistä annettavan oleskeluluvan saamisen edellytykset Kreikan lain 4375/2016 mukaisesti. Oleskeluluvat myönnetään kahdeksi vuodeksi, ja ne voidaan uusia (27). Edunsaajat saavat näiden oleskelulupien myötä samat oikeudet ja edut kuin henkilöt, joille on myönnetty toissijainen suojeluasema Kreikassa (28), eikä heitä enää pidetä turvapaikanhakijoina. Joistakin ruuhkautuneista valituksista kuitenkin tutkitaan myös asiasisältö. Vaikka Kreikka on komission aiempien suositusten jälkeen edistynyt merkittävästi, sen olisi jatkettava työtä valitussuman purkamiseksi. Tällöin olisi varmistettava, että hakijoilla, joiden valitukseen ei ole annettu päätöstä, on mahdollisuus käyttää oikeuttaan tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.

               (24)

               Koska hakemusten määrä Kreikassa on kasvanut EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon alettua, on sitäkin tärkeämpää, että muutoksenhakuviranomaisessa on täysi miehitys ja että se kykenee selviytymään odotettavissa olevasta valitusten määrän merkittävästä kasvusta. Valituslautakuntien toimintaa olisi tehostettava, samalla kun huolehditaan päätösten laadusta ja lautakuntien jäsenten riippumattomuudesta. Valituslautakunnat voisivat muun muassa kokoontua useammin, päätösten laadinnassa voitaisiin hyödyntää oikeudellista neuvontaa, lautakunnat voisivat erikoistua tiettyihin tehtäviin, ja niiden jäsenten olisi hoidettava tehtäviään täysipäiväisesti. Lisäksi tarvitaan enemmän tukihenkilöstöä (29). Myös tarvearviointia olisi suoritettava jatkuvasti. Siinä olisi otettava huomioon niiden valitusten määrä, jotka ovat parhaillaan vireillä eri muutoksenhakuelimissä tai jotka todennäköisesti tulevat niiden käsiteltäviksi. Näin voitaisiin arvioida valituslautakuntien määrän riittävyyttä ja työmenetelmien asianmukaisuutta.

               (25)

               Uudessa lainsäädännössä (laki 4375/2016) on valitusvaiheessa oleville hakijoille annettavaa maksutonta oikeusapua koskeva säännös. Kaikkia toimia tämän lain täytäntöönpanemiseksi käytännössä ei kuitenkaan ole vielä toteutettu. Ministeriön päätös, jolla pannaan täytäntöön oikeusapua koskeva lain 4375/2016 säännös, hyväksyttiin 9. syyskuuta 2016. Maksuttoman oikeusavun täytäntöönpanoon on saatu rahoitus turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon, jäljempänä ’AMIF-rahasto’, perustuvasta Kreikan kansallisesta ohjelmasta. Lisäksi UNHCR:lle myönnettiin AMIF-rahaston hätäapurahoituksesta yhteensä 30 miljoonan euron avustussopimus (30). UNHCR käyttää tätä rahoitusta muun muassa maksuttoman oikeusavun tarjoamiseen valitusvaiheessa oleville kansainvälistä suojelua hakeneille henkilöille vuoden 2017 alkuun asti, minkä jälkeen Kreikan viranomaisten odotetaan ottavan käyttöön oma maksutonta oikeusapua koskeva järjestelmänsä. Parhaillaan toteutetaan kahta hanketta yhteistyössä kansalaisjärjestöjen (Metaction sekä Kreikan pakolaisneuvosto) kanssa: toinen, Kreikan saarilla toteutettava hanke kattaa kaikki valitukset, ja toinen, mantereella täytäntöön pantava hanke kattaa vain osittain Ateenassa ja Thessalonikissa jätetyt valitukset, mutta ei säilöön otettuja turvapaikanhakijoita. Kreikka ilmoitti komissiolle 19. syyskuuta, että turvapaikkavirastossa ylläpidettävä asianajajien luettelo otetaan käyttöön vuoden 2017 alussa. Kreikan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan viipymättä maksutonta oikeusapua koskevan oikeuden toteutuminen kaikkien valituksen tehneiden turvapaikanhakijoiden osalta.

               (26)

               Haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten, suojeluun liittyy edelleen vakavaa huolta. Erityisesti tämä johtuu siitä, että käytössä ei ole toimivaa huoltajuusjärjestelmää eikä riittävästi asianmukaisia majoitustiloja eikä heidän turvallisuuttaan myöskään ole yleisesti ottaen taattu riittävällä tavalla. Uudessa laissa 4375/2016 säädetään sisäasiain ja hallinnollisen jälleenrakentamisen ministeriöön perustettavista uusista yksiköistä, joista toinen käsittelee vastaanottoasioita ja toinen yhteiskuntaan integroitumista. Kumpaankin yksikköön kuuluu erityisosastoja, joissa käsitellään ilman huoltajaa saapuvien alaikäisten vastaanottoa ja kotouttamista sekä laillisen edustajan tarjoamista heille. Näiden toimien lisäksi Kreikan viranomaisten on vielä hyväksyttävä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan asianmukaisten menettelyllisten takeiden ja vastaanotto-olosuhteiden tarjoaminen käytännön tilanteissa ilman huoltajaa oleville alaikäisille. Lisäksi on annettava uusi säädöskehys, johon olisi sisällyttävä tehokasta huoltajuusjärjestelmää koskevia säännöksiä. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että ilman huoltajaa olevista alaikäisistä vastuussa oleva työ- ja sosiaaliturvaministeriö valmistelee uutta huoltajuuslakia, jonka on tarkoitus olla valmis vielä ennen vuoden 2016 loppua. Lain puitteissa on tarkoitus luoda uusi erityisyksikkö, mahdollisesti osasto, joka vastaa huoltajuusjärjestelmästä. Kreikan hallitus on jo hyväksynyt ilman huoltajaa olevien alaikäisten turvapaikanhakijoiden iän arviointia koskevan ministeriön päätöksen (31). Arviointien käytännön toteutukseen liittyy kuitenkin edelleen epävarmuutta, sillä henkilöiden tunnistamisessa on puutteita eikä poliisin suorittaman iän arvioinnin osalta ole olemassa oikeussuojakeinoja.

               (27)

               Koulutukseen pääsy on parantunut merkittävästi. Elokuussa 2016 hyväksytyn lain 4415/2016 tarkoituksena on muun muassa turvata turvapaikanhakijoiden lapsille psykososiaalista tukea ja koulutusta samoin kuin – valmistelu- ja siirtymäkauden jälkeen – vaivaton sopeutuminen Kreikan koulutusjärjestelmään niille, jotka jäävät Kreikkaan. Paikallisesta vastustuksesta huolimatta Kreikan viranomaiset ovat ryhtyneet merkittäviin toimenpiteisiin tämän oikeudellisen kehyksen panemiseksi täytäntöön täysimääräisesti ja tehokkaasti.

               (28)

               Useiden sidosryhmien mukaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanne on edelleen yleisesti turvaton mantereen ja saariston vastaanottokeskuksissa. Jotkin järjestöt väittävät, että ennen kuin lapsille löydetään asianmukainen majoitus, heitä pidetään edelleen säilöönotettuina tai erityisillä avoimien vastaanottokeskusten ”suojelualueilla” pitkiäkin aikoja täyteen ahdetuissa ja epäterveellisissä oloissa eikä heille anneta edustajaa tai mahdollisuutta saada oikeusapua (32). Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, alaikäisille sopivien majoituspaikkojen puute on edelleen vakava ongelma, joka on korjattava kiireellisesti.

               (29)

               Euroopan komissio on antanut Kreikalle merkittävää rahoitusta, jolla tuetaan maan pyrkimyksiä saada turvapaikka-asioiden hallinnointijärjestelmä vastaamaan EU:n vaatimuksia. Vuoden 2015 alusta alkaen Kreikalle on myönnetty hätäapuna yli 352 miljoonaa euroa sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF-rahasto ja sisäisen turvallisuuden rahasto, jäljempänä ’ISF-rahasto’) kautta joko suoraan Kreikan viranomaisille tai unionin virastojen ja Kreikassa toimivien kansainvälisten järjestöjen kautta. Tästä määrästä noin 90 miljoonaa euroa myönnettiin suoraan Kreikan viranomaisille heinäkuussa 2016. Pyrkimyksenä oli vahvistaa viranomaisten valmiuksia parantaa elinoloja ja tarjota perusterveydenhuollon palveluja pakolaisten vastaanottokeskuksissa sekä tarjota muuttajille vastaanotto- ja terveydenhoitopalveluja. Merkittävää rahoitusta (noin 198 miljoonaa euroa), jonka tarkoituksena on tyydyttää muuttajien ja pakolaisten humanitaarisia perustarpeita, on lisäksi myönnetty humanitaarista työtä tekeville kumppanijärjestöille äskettäin luodusta hätätilanteen tukivälineestä. Rahoituksella edistetään komission, Kreikan viranomaisten ja/tai asiaankuuluvien sidosryhmien kehittämän valmiussuunnitelman täytäntöönpanoa. Tavoitteena on nykyiseen humanitaariseen tilanteeseen puuttuminen paikan päällä ja/tai EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon tukeminen.

               (30)

               Hätäavulla täydennetään Kreikalle AMIF- ja ISF-rahastoista maan kansallisten ohjelmien kautta vuosiksi 2014–2020 osoitettua 509 miljoonan euron summaa, minkä johdosta Kreikka pitää EU:n jäsenvaltioiden joukossa kärkisijaa sisäasioiden EU-rahastojen edunsaajana.

               (31)

               Kreikan olisi varmistettava, että nämä taloudelliset resurssit käytetään viipymättä ja täysimääräisesti vaikuttavimmalla ja tehokkaimmalla tavalla. Tätä varten sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF, ISF) mukaisia Kreikan kansallisia ohjelmia tarkistetaan, jotta ne saadaan vastaamaan uusia painopisteitä. Kansallisen AMIF-ohjelman tarkistus on saatettu päätökseen, ja kansallisen ISF-ohjelman tarkistus on loppusuoralla ja saadaan päätökseen piakkoin. Vaikka uusi vastuuviranomainen on virallisesti nimetty oikeusperustassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, menettelyjä ja käytännön toimenpiteitä on edelleen selkeytettävä. Näin voidaan taata, että Kreikan viranomaiset alkavat täysimääräisesti käyttää kansallisista ohjelmista saatavaa rahoitusta kiireellisiin tarpeisiin erityisesti maahantulijoiden vastaanoton ja muiden palveluiden alalla.

               (32)

               Kuten Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisesta 4. maaliskuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa (33) todetaan, Dublin-järjestelmän täysimääräisen toiminnan varmistaminen on välttämätön osa laajempia toimia turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikkojen vakauttamiseksi. Dublin-järjestelmän toiminnan palauttamista koskevat toimet johtaisivat puolestaan Schengen-alueen normaalin toiminnan palauttamiseen. Dublin-asetuksen mukaisten Kreikkaan suuntautuvien siirtojen keskeyttäminen vuodesta 2011 lähtien on johtanut siihen, että Kreikkaan sääntöjenvastaisesti saapuvat turvapaikanhakijat haluavat jatkaa matkaansa muihin jäsenvaltioihin. Tämä on yksi niistä syistä, jotka johtavat Schengen-järjestelmän moitteetonta toimintaa heikentävään turvapaikanhakijoiden luvattomaan edelleen liikkumiseen. Siksi on tärkeää, että Kreikka toteuttaa pikaisesti tässä suosituksessa mainitut tekemättä olevat toimet. Samalla olisi otettava painopisteeksi komission esittämä Dublin-sääntöjen uudistaminen (34) jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon tavoitteiden perusteella. Ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan.

               (33)

               Komissio toteaa, että Kreikka on vuonna 2011 asiassa M.S.S annetun tuomion jälkeen parantanut merkittävästi turvapaikkajärjestelmäänsä. Kreikkaa ovat tässä tukeneet komissio, EASO, jäsenvaltiot, kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt. Kreikalla on kuitenkin edelleen haasteita, jotka johtuvat uusien turvapaikanhakijoiden suuresta määrästä. Haasteet johtuvat etenkin ennakkorekisteröintimenettelyn täytäntöönpanosta, siitä, että vaikka sääntöjenvastaisesti maahan saapuvia on vähemmän kuin ennen maaliskuuta 2016, heitä riittää edelleen, sekä EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoon liittyvistä Kreikan velvollisuuksista. Kreikan turvapaikkajärjestelmässä jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi on vielä toteutettava merkittäviä toimia erityisesti vastaanottokeskusten laadun ja haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden kohtelun parantamiseksi ja turvapaikkahakemusten rekisteröimisen, jättämisen ja kahdessa eri instanssissa tapahtuvan käsittelyn nopeuttamiseksi. Ottaen huomioon tämän vaikean tilanteen vaikutuksen turvapaikkajärjestelmän yleiseen toimintaan ja Kreikan säästämiseksi kestämättömältä taakalta Kreikkaan suuntautuvia Dublin-asetuksen mukaisia siirtoja ei vielä voida aloittaa uudelleen, mutta se on kuitenkin edelleen tavoitteena.

               (34)

               Kreikka on kuitenkin saavuttanut merkittävää edistystä ottaessaan käyttöön olennaisen tärkeät hyvin toimivaa turvapaikkajärjestelmää koskevat institutionaaliset ja oikeudelliset rakenteet. On olemassa hyvät mahdollisuudet, että täysin toimiva turvapaikkajärjestelmä on käytössä lähitulevaisuudessa, kun kaikki jäljellä olevat puutteet on korjattu erityisesti siltä osin kuin on kyse vastaanotto-olosuhteista ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, mukaan lukien ilman huoltajaa olevien alaikäisten, kohtelusta. Sen vuoksi on aiheellista suositella, että siirrot käynnistetään asteittain yksittäisten vakuutusten pohjalta ottaen huomioon valmiudet ottaa vastaan ja käsitellä hakemuksia asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon tiettyjen henkilöryhmien, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, mukaan lukien ilman huoltajaa olevien alaikäisten, tähän asti puutteellinen kohtelu. Siirtojen uudelleen aloittamista ei myöskään pitäisi soveltaa taannehtivasti, vaan se koskee turvapaikanhakijoita, joiden osalta Kreikka on vastuussa tietystä päivämäärästä alkaen. Tarkoituksena on näin välttää kestämättömän taakan asettaminen Kreikalle. Olisi suositeltavaa, että kyseinen päivämäärä on 15. maaliskuuta 2017.

               (35)

               Edellä esitetyn perusteella tässä suosituksessa vahvistetaan toimenpiteet, jotka Kreikan viranomaisten on toteutettava tai ylläpidettävä niitä turvapaikanhakijoita koskevien Dublin-asetuksen mukaisten siirtojen uudelleen aloittamista varten, jotka ovat ylittäneet Kreikan ulkorajat sääntöjenvastaisesti 15. maaliskuuta 2017 alkaen tai joista Kreikka on vastuussa muiden säännösten kuin asetuksen (EU) N:o 604/2013 III luvun 13 artiklan nojalla kyseisestä päivämäärästä alkaen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Kreikan olisi kiireellisesti toteutettava kaikki tämän suosituksen mukaiset toimenpiteet. Muiden jäsenvaltioiden olisi yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteen mukaisesti myös edistettävä tämän tavoitteen saavuttamista erityisesti lähettämällä asiantuntijoita auttamaan Kreikan viranomaisia EASOn pyyntöjen perusteella sekä noudattamalla täysimääräisesti sisäisiä siirtoja koskevista päätöksistä johtuvia velvoitteitaan.

               (36)

               Tässä suosituksessa vahvistetaan myös siirtojen uudelleen aloittamista koskevat säännöt, joihin olisi sisällyttävä jäsenvaltioiden vilpittömän yhteistyövelvollisuuden pohjalta tiivis yhteistyö Kreikan viranomaisten sekä siirtävän jäsenvaltion viranomaisten välillä yksittäistapauksissa myös sen varmistamiseksi, että henkilö majoitetaan asianmukaisesti ja noudattaen direktiivissä 2013/33/EU vahvistettuja vaatimuksia ja että hänen pyyntönsä käsitellään direktiivin 2013/32/EU mukaisesti. Tämä edellyttää Kreikalta erityisiä vakuuksia siitä, että kutakin siirrettävää henkilöä kohdellaan asianmukaisesti. Lisäksi olisi perustettava tuki- ja raportointimekanismi, joka käsittää jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan EASO-ryhmän, jotta voidaan varmistaa näiden vaatimusten käytännön soveltaminen siirrettyjen henkilöiden osalta.

               (37)

               Kreikan antamat säännölliset kertomukset näiden toimien täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan varmistaa tämän suosituksen täysimääräinen täytäntöönpano. Kreikan olisi tämän suosituksen mukaisesti toimitettava viimeistään 15. helmikuuta 2017 ensimmäinen kertomus, jossa olisi erityisesti kuvailtava sitä, kuinka Kreikan viranomaiset ottavat käyttöön menettelyn vakuutuksien antamiseksi henkilöiden kohtelemisesta EU:n lainsäädännön mukaisesti yksittäisissä siirroissa. Tämän jälkeen Kreikan olisi annettava kahden kuukauden välein kertomus tämän suosituksen täytäntöönpanosta.

               (38)

               Komissio antaa tämän kertomuksen sekä kaikkien muiden käytettävissään olevien asiaa koskevien tietojen tai muiden seikkojen perusteella säännöllisesti kertomuksen tämän suosituksen täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä ja tarvittaessa päivittää siinä esitetyt suositukset.

               (39)

               Päätökset, joiden perusteella Dublin-siirrot aloitetaan uudelleen yksittäisissä tapauksissa, kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Viranomaisia valvovat tuomioistuimet, jotka voivat pyytää Euroopan unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisuja Dublin-asetuksen tulkinnasta,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   I   TOIMENPITEET KREIKAN TURVAPAIKKAJÄRJESTELMÄN VAHVISTAMISEKSI

      Vastaanotto-olosuhteet ja -tilat

               1.

               Kreikan olisi jatkettava toimiaan sen varmistamiseksi, että vastaanottotilat riittävät kaikkien sen alueella kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden majoittamiseen ja että kaikkien vastaanottotilojen vastaanotto-olosuhteet täyttävät EU:n lainsäädännön vaatimukset. Kreikan olisi erityisesti

                           a)

                           varmistettava, että sillä on riittävä määrä avoimia vastaanottotiloja, joissa voidaan majoittaa turvapaikkamenettelyn keston ajaksi kaikki kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt sekä näiden huollettavat, jotka saapuvat tai todennäköisesti saapuvat Kreikkaan;

                           b)

                           varmistettava, että kaikki tilat täyttävät vähintään vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä 2013/33/EU säädetyt vähimmäisvaatimukset, mukaan luettuina haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden osalta ja myös talvikaudella;

                           c)

                           tehtävä viipymättä päätös siitä, mitä mantereen vastaanottotiloista olisi parannettava ja mitkä olisi suljettava;

                           d)

                           tehtävä viipymättä päätös siitä, miten Kreikan saariston vastaanottokapasiteettia olisi lisättävä;

                           e)

                           luotava tarpeelliset lisämajoituspaikat ilman huoltajaa oleville alaikäisille, jotta varmistetaan, että kaikki ilman huoltajaa olevat alaikäiset turvapaikanhakijat majoitetaan välittömästi asiamukaisiin tiloihin eikä heitä pidetä ala-arvoisissa oloissa tai säilöön otettuina ja että näitä majoitustiloja pidetään yllä;

                           f)

                           huolehdittava siitä, että hakijat saavat tarpeellisen terveydenhuollon, joka käsittää vähintään ensiavun sekä sairauksien ja vakavien mielenterveyshäiriöiden välttämättömän hoidon;

                           g)

                           varmistettava tehokas ja jatkuva kaikkien vastaanottotilojen keskitetty hallinnointi ja koordinointi sekä järjestelmä kyseisten tilojen, mukaan luettuina järjestelykeskusten, aineellisten edellytysten ja niissä tarjottavien palvelujen valvomiseksi sekä varmistettava, että asiasta vastuussa olevilla viranomaisilla on riittävät resurssit tätä tarkoitusta varten.

                     Kreikan olisi myös varmistettava, että sillä on pysyvien tilojen lisäksi riittävä määrä tilapäisiä avoimia vastaanottotiloja tai että tällaisia tilapäisiä tiloja voidaan ottaa käyttöön lyhyellä varoitusajalla, jotta maahan odottamatta saapuvat kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt ja heidän huollettavansa voidaan majoittaa asianmukaisissa olosuhteissa.
               Kreikan viranomaisten olisi tehtävä kattava tarvearviointi, jossa kartoitetaan, miten paljon vastaanottokapasiteettia tarvitaan ja millaista kapasiteetin on oltava, minkä lisäksi niiden olisi jatkuvasti myös ajantasaistettava tarvearviointia tilanteen kehittymisen mukaan.

      Pääsy ensimmäisen asteen turvapaikkamenettelyyn ja menettelyn edellyttämät resurssit

               2.

               Kreikan olisi jatkettava ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että kaikki kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt pääsevät turvapaikkamenettelyyn, ja sen olisi erityisesti

                           a)

                           arvioitava, onko turvapaikkaviraston työntekijämäärä riittävä vastaanotettujen turvapaikkahakemusten käsittelemiseksi turvapaikkamenettelydirektiivissä 2013/32/EU säädettyjen määräaikojen kuluessa;

                           b)

                           varmistettava kyseisen arvioinnin pohjalta, että turvapaikkavirastoon palkataan sen tarvitsemaa lisähenkilöstöä, jotta se voi mahdollisimman pian käsitellä tehokkaasti ja oikea-aikaisesti kaikki kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset, ja/tai määriteltävä lisähenkilöstö, mukaan lukien tapauskäsittelijät ja tulkit, jotka jäsenvaltiot voisivat lähettää EASOn tukitiimien kautta;

                           c)

                           perustettava tarpeiden mukaisesti uusia alueellisia turvapaikkatoimistoja tai -yksikköjä koko Kreikan alueelle;

                           d)

                           nopeutettava haastatteluja ja menettelyjä tarvittaessa EASOn tuella, samalla kuitenkin noudattaen vaadittuja normeja, muun muassa ottamalla käyttöön haastattelu- ja tukivälineitä;

                           e)

                           vähennettävä turvapaikkaa koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön ja varsinaisen turvapaikkahakemuksen jättämisen välillä kuluvaa aikaa turvapaikkamenettelydirektiivin 2013/32/EU 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     Tarvearviointi, johon a alakohdassa viitataan, olisi pidettävä jatkuvasti ajan tasalla, ja siinä olisi annettava tietoa palvelukseen otettujen työntekijöiden lukumäärästä.

      Muutoksenhakuviranomainen

               3.

               Kreikan olisi jatkettava ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että kaikilla kansainvälistä suojelua hakevilla henkilöillä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot, ja sen olisi erityisesti varmistettava, että

                           a)

                           uusi muutoksenhakuviranomainen toimii täysimääräisesti perustamalla kaavaillut 20 valituslautakuntaa vuoden 2017 helmikuun loppuun mennessä ja täydentämällä tätä määrää tarpeen mukaan jäljempänä mainitun tarvearvioinnin perusteella;

                           b)

                           muutoksenhakuviranomaisella ja lautakunnilla on riittävät henkilöresurssit, mukaan lukien tukihenkilöstö, jotta ne voivat käsitellä kaikki vireillä olevat ja todennäköiset tulevat valitukset, mukaan lukien EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoon liittyvät valitukset;

                           c)

                           kaikki vireillä olevat valitukset, joilla hallinnollisiin päätöksiin on haettu muutosta, käsitellään mahdollisimman pian;

                           d)

                           kunkin lautakunnan tekemien päätösten lukumäärää lisätään, muun muassa järjestämällä tarvittaessa kokouksia useammin, käyttämällä oikeudellista neuvontaa päätösten laatimisessa sekä huolehtimalla lautakuntien erikoistumisesta ja lautakuntien jäsenten täysipäiväisestä työskentelystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lautakuntien riippumattomuutta;

                           e)

                           valituslautakuntien jäsenille järjestetään riittävää koulutusta tarvittaessa myös EASOn tuella.

                     Kreikan viranomaisten olisi määriteltävä kokonaisvaltaisen ja jatkuvan tarvearvioinnin perusteella, kuinka paljon uuden muutoksenhakuviranomaisen alaisia valituslautakuntia tarvitaan käsittelemään kaikki kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden esittämät valitukset, kuinka paljon henkilöresursseja tarvitaan kyseisten lautakuntien moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja mitä muita toimenpiteitä, kuten muutoksia työskentelytapoihin, voidaan tarvita. Tähän olisi erityisesti sisällyttävä arvio siitä, riittävätkö vuoden 2017 helmikuun loppuun mennessä perustettavat 20 valituslautakuntaa.

      Oikeusapu

               4.

               Kreikan olisi varmistettava, että oikeudellista kehystä, jonka nojalla turvataan maksuton oikeusapu, sovelletaan myös käytännössä ja että kaikki turvapaikanhakijat saavat tarvitsemaansa oikeudellista apua hakiessaan muutosta kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista tehtyihin hallinnollisiin päätöksiin. Kreikan olisi erityisesti

                           a)

                           pantava mahdollisimman pian tehokkaasti täytäntöön ministeriön päätös maksuttomien oikeusapupalvelujen tarjoamisesta;

                           b)

                           solmittava pikaisesti sopimus pysyvästä asianajajarekisteristä, johon kuuluvat asianajajat voivat tarjota Kreikassa oikeusapua kaikille hakijoille muutoksenhakuvaiheessa. Ennen sitä Kreikan olisi varmistettava, että mantereella ja saaristossa toteutettavat kaksi hanketta tarjoavat tehokkaan maksuttoman oikeusavun kaikille turvapaikkapäätöksen muutoksenhakijoille.

      Ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden kohtelu turvapaikkamenettelyn aikana

               5.

               Kreikan olisi huolehdittava sellaisten asianmukaisten rakenteiden perustamisesta ja asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joiden avulla tunnistetaan haavoittuvassa asemassa olevat hakijat, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat alaikäiset, ja huolehditaan heistä. Kreikan olisi erityisesti

                           a)

                           otettava kiireellisesti käyttöön asianmukainen huoltajuusmenettely hyväksymällä tähän tarvittava lainsäädäntökehys, jolla pannaan täytäntöön lain 4375/2016 mukaiset asiaan liittyvät säännökset;

                           b)

                           perustettava vastaanottoasioiden yksikkö ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua käsittelevä osasto sekä rekrytoitava niiden tarvitsemat työntekijät, jotta voidaan antaa kiireellisesti turvapaikkalainsäädännön mukaiset perheenjäsenten jäljittämistä ja oikeudellista edustusta koskevat takeet;

                           c)

                           huolehdittava siitä, että menettelytavat sellaisten hakijoiden tunnistamiseksi, joilla on erityisiä menettelyihin ja vastaanottoon liittyviä tarpeita, kuten ilman huoltajaa olevat alaikäiset, pannaan täytäntöön käytännössä ja että näille hakijoille annetaan tarvittavaa psykososiaalista tukea erityisesti, jos he ovat mahdollisesti joutuneet seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön tai ihmiskaupan uhreiksi, ja että lapsen etu otetaan aina asianmukaisesti huomioon.

      EU:n rahoituksen käyttö kansallisissa ohjelmissa

               6.

               Kreikan olisi varmistettava, että sille myönnetty merkittävä EU:n rahoitus käytetään täysimääräisesti etenkin ottamalla viipymättä käyttöön kansallisten AMIF- ja ISF-ohjelmien kautta saatavilla olevat resurssit ja kartoittamalla mahdollisuuksia saada täydentävää rahoitusta rakennerahastoista. Tässä tilanteessa Kreikan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisten ohjelmien kautta saatavilla olevan rahoituksen hyödyntämiseksi täysimääräisesti, jotta voidaan vastata Kreikassa olevien muuttajien kiireellisiin tarpeisiin erityisesti vastaanoton ja muiden palveluiden alalla varsinkin parantamalla asiaankuuluvien sidosryhmien keskinäistä koordinointia, lujittamalla toimintakapasiteettia ja parantamalla toteutusmekanismia.

      Muiden jäsenvaltioiden antama tekninen tuki

               7.

               Jäsenvaltioita pyydetään antamaan Kreikalle lisätukea nimeämällä asiantuntijoita EASOn pyyntöjen perusteella niin, että tehtäviin saadaan pidemmäksi ajaksi kokeneita ja erikoistuneita asiantuntijoita.

         II   SIIRTOJEN UUDELLEEN ALOITTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

               8.

               Suositetaan, että asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukaiset turvapaikanhakijoiden siirrot Kreikkaan olisi aloitettava uudelleen 9 ja 10 kohdassa säädetyin edellytyksin ja niissä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

      Soveltamisala

               9.

               Turvapaikanhakijoiden siirrot olisi aloitettava uudelleen niiden hakijoiden osalta, jotka ovat ylittäneet Kreikan ulkorajat sääntöjenvastaisesti 15. maaliskuuta 2017 alkaen, tai muiden sellaisten henkilöiden osalta, joista Kreikka on vastuussa muiden säännösten kuin asetuksen (EU) N:o 604/2013 III luvun 13 artiklan nojalla asteittain kyseisestä päivämäärästä alkaen ottaen huomioon Kreikan valmiudet ottaa vastaan turvapaikanhakijoita ja kohdella heitä asianmukaisesti direktiivien 2013/32/EU ja 2013/33/EU mukaisesti. Haavoittuvassa asemassa olevia turvapaikanhakijoita, mukaan lukien ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ei pitäisi siirtää Kreikkaan toistaiseksi.

      Yhteistyö ja yksittäiset vakuutukset

               10.

               Ennen hakijan siirtämistä Kreikkaan jäsenvaltion viranomaisia kehotetaan toimimaan tiiviissä yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että 9 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvät ja erityisesti, että hakija otetaan vastaan vastaanottotiloissa, jotka täyttävät EU:n lainsäädännössä ja erityisesti vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä 2013/33/EU vahvistetut vaatimukset, että hänen hakemuksensa tutkitaan turvapaikkamenettelydirektiivissä 2013/32/EU asetetuissa määräajoissa ja että häntä kohdellaan EU:n lainsäädännön mukaisesti kaikkien muiden seikkojen osalta. Kreikan viranomaisia pyydetään toimimaan täydessä yhteistyössä ja antamaan kyseiset vakuutukset muille jäsenvaltioille.

         III   TUKI JA RAPORTOINTI

      EASOn tuki ja raportointi

               11.

               EASOn olisi perustettava Kreikkaan lähetettävä jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva ryhmä, jonka tehtävänä on tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja raportoida, kohdellaanko Dublin-asetuksen mukaisesti takaisin Kreikkaan siirrettyjä henkilöitä 10 kohdassa mainittujen Kreikan antamien vakuutusten mukaisesti.

      Kreikan antamat kertomukset

               12.

               Kreikkaa pyydetään antamaan viimeistään 15. helmikuuta 2017 kertomus, joka koskee edistymistä tämän suosituksen täytäntöönpanossa. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava kuvaus toimenpiteistä tässä suosituksessa mainittujen jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi, mukaan lukien selostus siitä, miten Kreikan viranomaiset ovat ottaneet tai suunnittelevat ottavansa käyttöön tämän suosituksen 1–5 kohdassa tarkoitetut tarvittavat henkilö- ja aineelliset resurssit, sekä kuvaus tämän suosituksen 1–3 kohdassa tarkoitetuista jatkuvista tarvearvioinneista. Lisäksi siinä olisi kuvailtava yksityiskohtaisesti, miten Kreikan viranomaiset aikovat panna täytäntöön 10 kohdassa tarkoitetun menettelyn vakuutusten antamiseksi yksittäisissä tapauksissa.

               13.

               Kertomuksessa olisi annettava myös seuraavat tiedot:

                           a)

                           kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden majoittamiseen tarkoitetun nykyisen ja suunnitellun pysyvän ja väliaikaisen vastaanottokapasiteetin kokonaislaajuus ja ominaisuudet;

                           b)

                           ensimmäisessä asteessa vireillä olevien turvapaikkahakemusten kokonaismäärä;

                           c)

                           kattavat tiedot kaikista vireillä olevista valituksista sekä toisessa asteessa annetuista päätöksistä, mukaan lukien tutkittavaksi ottamista koskevat tapaukset, sekä uusissa valituskomiteoissa että valitussumaa purkavissa valituskomiteoissa;

                           d)

                           sellaisten työntekijöiden nykyinen ja suunniteltu kokonaismäärä, jotka käsittelevät turvapaikkavirastossa rekisteröityjä turvapaikkahakemuksia tai jotka työskentelevät vastaanottoasioiden yksikössä, sekä muutoksenhakuviranomaisen asteittain käyttöön ottamien lautakuntien määrä ja niiden henkilöstön nykyinen ja suunniteltu kokonaismäärä.

               14.

               Kreikan olisi annettava 15. helmikuuta 2017 jälkeen kahden kuukauden välein kertomus tämän suosituksen täytäntöönpanosta.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2016.

            Komission puolesta

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  M.S.S v. Belgia ja Kreikka (nro 30696/09) ja NS v. Secretary of State for the Home Department, C-411/10 ja C-493/10.

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio (EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1), korvattu asetuksella (EU) N:o 604/2013.

      (4)  Frontexin tiedot, 4. joulukuuta 2016.

      (5)  EU:n ja Turkin julkilausuma, 18.3.2016.

      (6)  Ks. komission kertomukset EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon edistymisestä, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  Kreikkaan saapui 1.5.–31.7.2016 keskimäärin 52 tulijaa päivässä ja 1.8.–29.11.2016 keskimäärin 94 tulijaa päivässä.

      (8)  http://www.media.gov.gr/index.php, jonka sisältöä on tarkasteltu 6. joulukuuta 2016.

      (9)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1523, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 239, 15.9.2015, s. 146), ja neuvoston päätös (EU) 2015/1601, annettu 22 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 80).

      (10)  Sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta laadittu, järjestyksessään kahdeksas komission kertomus Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle, 7.12.2016, COM(2016) 791 final.

      (11)  Komission suositus, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen – C(2016) 871 final, ja komission suositus, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen – C(2016) 3805 final.

      (12)  Komission suositus, annettu 28 päivänä syyskuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen – C(2016) 6311 final.

      (13)  Arvion mukaan useimmat alustavasti rekisteröidyistä hakemuksista on asianmukaisesti rekisteröity/jätetty vuoden 2016 loppuun mennessä. Elokuussa 2016 päätökseen saadun menettelyn tarkoituksena oli rekisteröidä alustavasti kaikki kolmansien maiden kansalaiset, jotka olivat saapuneet sääntöjenvastaisesti Kreikkaan ennen maaliskuun 20. päivää 2016 ja jotka halusivat hakea kansainvälistä suojelua mutta joita Kreikan viranomaiset eivät vielä olleet ohjanneet turvapaikkamenettelyyn. Kesän aikana ennakkorekisteriin merkittiin noin 28 000 henkilöä.

      (14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (16)  Laki 4375/2016 (turvapaikkaviraston, muutoksenhakuviranomaisen sekä vastaanotosta ja henkilöllisyyden todentamisesta vastaavan viraston organisaatiosta ja toiminnasta, vastaanotosta vastaavan pääsihteeristön perustamisesta, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (uudelleenlaadittu) saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä eräistä muista säännöksistä) on saatavilla osoitteessa http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Jotta Kreikan viranomaiset voivat panna lain kokonaisuudessaan täytäntöön, tarvitaan täytäntöönpanosäädöksiä, jotka annetaan yhden tai useamman ministeriön päätöksillä.

      (17)  Laki 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (18)  Laki 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf
   Nämä väliaikaiset hätävastaanottotilat ja pysyvät tilat on perustettu Egeanmeren saarille hotspot-alueille sekä Kreikan mantereelle.

      (20)  Kreikan ministeri Ioannis Mouzalas on todennut, että Egeanmeren saarilla on todellisuudessa vähemmän muuttajia (noin 10 000–12 000).

      (21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

      (22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (23)  Lain 4375/2016 1 §:n 3 momentti.

      (24)  Kreikan turvapaikkavirasto esitti kyseiset henkilöstöä koskevat tiedot tapaamisessaan komission yksiköiden kanssa 10. marraskuuta 2016.

      (25)  Koska työtaakka on kasvanut EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon takia, tämä sijaiseksi tarkoitettu lautakunta tutkii kuitenkin kuukausittain 100 tapausta.

      (26)  Ministeriöiden yhteinen päätös (virallinen lehti B 1862), 24. kesäkuuta 2016.

      (27)  Lain 4375/2016 22 §:n 3 momentti.

      (28)  Presidentin asetuksen 114/2010 28 §.

      (29)  Kyseiset tiedot toimitettiin komission yksiköille muutoksenhakuviranomaisen kanssa marraskuussa 2016 järjestetyssä tapaamisessa.

      (30)  Avustussopimus allekirjoitettiin 15. heinäkuuta 2016.

      (31)  Ministeriön päätös 1982/16.2.2016 (virallinen lehti B' 335).

      (32)  Human Rights Watch, ”Why Are You Keeping Me Here?”, syyskuu 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf

      (33)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Etenemissuunnitelma Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi”, COM(2016) 120 final, 4. maaliskuuta 2016.

      (34)  COM(2016) 270 final.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Alankomaiden vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/89

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Alankomaiden vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2013/C 217/22
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen (4) Alankomaiden vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden vuosien 2012–2015 vakausohjelmasta.

               (5)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2013 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 7 päivänä helmikuuta 2013 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               8)

               Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Alankomaita koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka eivät kuitenkaan ole liiallisia.

               (9)

               Alankomaat toimitti vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuosia 2012–2017 koskevan vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Alankomaat on toteuttanut mittavia vakauttamistoimenpiteitä vuosina 2011–2013, mutta että julkisen talouden toimet eivät todennäköisesti riitä korjaamaan liiallista alijäämää viimeistään vuonna 2013 erityisesti sen vuoksi, että talouskehitys on odotettua heikompaa. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on pääpiirteissään uskottava. Vakausohjelma ennakoi talouden reaalikasvuksi –0,4 prosenttia vuonna 2013 ja 1,1 prosenttia vuonna 2014, mikä on varsin lähellä komission yksiköiden kevään 2013 talousennustetta, jonka mukaan talouden reaalikasvu on –0,8 prosenttia vuonna 2013 ja 0,9 prosenttia vuonna 2014. Vakausohjelmassa esitetty tavoite on supistaa alijäämä kestävällä tavalla alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuodesta 2014 alkaen. Vakausohjelmaan ei sisälly nimenomaista mainintaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, minkä perusteella voidaan päätellä, että tavoitteeksi vahvistetaan viime vuoden vakausohjelmassa ilmoitettu tavoite eli –0,5 prosenttia. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vaikka rakenteellinen rahoitusasema supistuu vuonna 2015 vakausohjelman mukaan lisäksi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen rakenteellisin luvuin ilmaistuna, mikä vastaa vuotuista rakenteellista vähimmäisvaatimusta, rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2016 heikkenevän 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2017 paranevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ei riitä asianmukaisella sopeuttamisuralla pysymiseen. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen perusteella vuosien 2010–2013 finanssipoliittisten toimien keskimääräinen vuosivaikutus, noin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa neuvoston suosituksessa esitettyä finanssipoliittisten toimien tasoa, joka on ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden sopeuttaminen vuosina 2011 ja 2012 painottui pääasiassa menopuolelle, mutta perustui kuitenkin vuonna 2013 pitkälti tulopuolen toimenpiteisiin. Vakausohjelmassa suunniteltu alijäämä vastaa liiallisen alijäämän korjaamista viimeistään vuonna 2014 eli vuotta myöhemmin kuin mikä on neuvoston liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä 2 päivänä joulukuuta 2009 asettama määräaika. Neuvosto katsoo, että viranomaisten kaavailemat julkisen talouden toimet eivät sovellu liiallisen alijäämän todelliseen korjaamiseen viimeistään vuonna 2014. Vakausohjelmassa esitetyt mahdolliset lisävakauttamistoimet on peruutettu väliaikaisesti, eivätkä ne olisi kuitenkaan olleet riittäviä. Alankomaiden on määriteltävä lisätoimet, joiden avulla julkisen talouden alijäämä saataisiin kestävällä tavalla supistettua alle 3 prosentin viitearvon vuonna 2014. Vakausohjelman mukaan julkisen velan odotetaan vuonna 2013 nousevan 74 prosenttiin ja vuonna 2014 edelleen 75 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen ennakoidaan siis pysyvän selvästi yli 60 prosentin viitearvon. Vakautusohjelman mukaan velkasuhde laskee 71,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja tämän jälkeen hieman siten, että se on 70,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Velkasuhteen pienenemistä vuoden 2014 jälkeen ei kuitenkaan tueta riittävästi politiikan toimenpiteillä.

               (11)

               Tulevan kasvupotentiaalin edistämiseksi Alankomaissa on hyvin tärkeää, että tarvittavalla vakauttamisella, jolla varmistetaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, turvataan samalla kasvua edistäviä menoja. Erityisesti toimet innovoinnin ja tutkimuksen, myös perustutkimuksen ja koulutuksen, edistämiseksi ovat keskeisen tärkeitä tasapainoiselle sopeuttamiselle. Tämä auttaa paitsi edistämään talouden elpymistä myös tukemaan innovointia ja inhimillistä pääomaa sekä parantamaan kilpailukykyä sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin kasvunäkymiä.

               (12)

               Asuntomarkkinat muodostavat keskeisen haasteen. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka muokkaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa paljon velkaa asuntovarallisuutta vastaan on tulosta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainojen täydestä korkovähennyksestä. Huhtikuun 2012 jälkeen on toteutettu osittain useita toimenpiteitä, joista osa koskee asuntorahoituksen verotuskohtelun mukauttamista. Asteittainen asuntolainojen korkovähennysten rajoittaminen verotuksessa ja lainan kuolettamista koskevien kannustimien lisääminen ovat perusteltuja toimia, mutta niiden toteuttaminen on liian hidasta vaikuttaakseen merkittävästi lainakäyttäytymiseen. Vuokramarkkinoita rajoittaa sääntely sekä sosiaalisen vuokra-asuntosektorin suuruus ja sitä koskevat pitkät jonotuslistat. Hiljattain toteutettu vuokrien porrastaminen tulojen mukaan yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla on askel oikeaan suuntaan, mutta sen vaikutus on rajallinen. Vaikka ehdotetut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, uudistuksilla kyetään yleisesti puuttumaan taustalla oleviin ongelmiin hitaasti. Näin ollen toimenpiteitä on vauhditettava, ottamalla samalla huomioon tämänhetkisen taloudellisen toimintaympäristön vaikutus, ja samalla varmistettava, että yhteiskunnan tukemia asuntoja on edelleen tarjolla vähäosaisille, jotka eivät kykene hankkimaan asuntoja markkinaehdoin. Tämä koskee myös asuinalueita, joilla kysyntää on paljon.

               (13)

               Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu nostamalla lakisääteistä eläkeikää asteittain 65 vuodesta (vuonna 2012) 67 vuoteen (vuonna 2021). Alankomaat on siis ryhtynyt toimiin toteuttaakseen vuoden 2012 suosituksen tämän osan, joka koski lakisääteisen eläkeiän nostamista ja sen yhdistämistä eliniänodotteeseen sekä ensimmäisen että toisen eläkepilarin osalta. Jäljellä oleviin haasteisiin kuuluu kustannusten ja riskien jakautuminen asianmukaisella tavalla sukupolvien sisällä ja niiden välillä. Lisäksi toteuttamatta on toisen pilarin eläkerahastojen hallintotavan täydellinen uudistaminen, joka on tarpeen ikääntymisestä johtuvien häiriöiden sietokyvyn lisäämiseksi. Pitkäaikaishoidon uudistamista koskevien suunnitelmien toteuttaminen auttaisi hillitsemään ikääntymiseen liittyvien kustannusten nopeaa kasvua ja vahvistaisi siten julkisen talouden kestävyyttä. Pitkäaikaishoidon laatu ja saatavuus on säilytettävä asianmukaisella tasolla.

               (14)

               Hallituksen ehdottamien työmarkkinauudistusten tavoitteena on työvoimaosuuden ja työvoiman liikkuvuuden lisääminen. Työmarkkinoille osallistumista edistävän lain uudistus on kunnianhimoinen ja sillä voidaan laajentaa työvoimaosuutta. Uudistuksia ei kuitenkaan ole vielä toteutettu lainsäädännössä. Työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden henkilöiden työllistettävyyden lisäämiseksi tarvitaan myös lisätoimenpiteitä, jotka kohdistuvat esimerkiksi naisiin, maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin henkilöihin. Alankomaat on ilmoittanut työttömyysturvajärjestelmänsä ja verrattain tiukan työsuhdeturvalainsäädäntönsä uudistuksista. Nämä uudistukset sekä verohyvitys työnantajille, jotka palkkaavat vähintään 50-vuotiaita sosiaalietuuksien saajia tai työvammasta kärsiviä henkilöitä (mobiliteitsbonus), on kohdennettu hyvin koskemaan ryhmiä, joiden osallistuminen työmarkkinoille on vähäistä. Vaikka nämä toimet ovat oikeansuuntaisia, niitä voidaan arvioida täysimääräisesti vasta sitten, kun ne on hyväksytty. Lisäksi kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvien jäljellä olevien pidäkkeiden poistamisen vauhdittaminen näiden henkilöiden työtuntimäärän lisäämiseksi voisi helpottaa tulevaa työvoimapulaa.

               (15)

               Innovointia sekä tieteen ja yritysmaailman välistä yhteyttä koskevan vuonna 2012 annetun suosituksen suhteen on saatu aikaan merkittävää edistystä. Uusi yrityspolitiikka (Naar de Top) ja sen julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksia koskeva alakohtainen lähestymistapa tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen alueella on nyt toteuttamisvaiheessa. Alakohtaista innovaatiopolitiikkaa lukuun ottamatta on tärkeää noudattaa horisontaalista tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa sekä varata sellainen riittävä julkinen rahoitus perustutkimukseen, jonka käyttöä ei ole määritelty.

               (16)

               Komissio on talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Alankomaiden talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (17)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (18)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2.

               (19)

               Komissio on talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Alankomaiden rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2013–2014 toimia, joilla se

               1.

               vahvistaa ja toteuttaa vuoden 2014 ja sen jälkeisen ajan julkisen talouden strategiaa, jota riittävästi täsmennetyt tukitoimenpiteet tukevat, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2014 kestävällä tavalla ja saavuttaa neuvoston liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamissa suosituksissa esitetty rakenteellinen sopeutus; turvaa menojen toteutumisen aloilla, joilla on kasvun kannalta välitöntä merkitystä, kuten koulutuksessa, innovoinnissa ja tutkimuksessa; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta siten, että Alankomaat voi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen viimeistään vuonna 2015;

               2.

               vauhdittaa työtä asuntomarkkinoiden uudistamiseksi asteittain nopeuttamalla suunniteltua asuntolainan korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa, ottamalla samalla huomioon tämänhetkisen taloudellisen toimintaympäristön vaikutus, ja asettamalla vuokra-asuntomarkkinoille markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin sekä suhteuttamalla vuokria aiempaa enemmän kotitalouden tuloihin sosiaalisella vuokra-asuntosektorilla; keskittää yhteiskunnan tukemia asuntoja hallinnoivien yritysten toiminnan jälleen tukea eniten tarvitseviin kotitalouksiin;

               3.

               mukauttaa toista eläkepilaria työmarkkinaosapuolia kuullen varmistaakseen, että kustannukset ja riskit jakautuvat asianmukaisella tavalla sukupolvien sisällä ja niiden välillä; tukee lakisääteisen eläkeiän asteittaista nostamista toimenpiteillä, joilla lisätään ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä; toteuttaa pitkäaikaishoidon suunnitellun uudistuksen taatakseen sen kustannusvaikuttavuuden ja täydentää sitä lisätoimilla, joilla hillitään kustannusten kasvua kestävyyden varmistamiseksi;

               4.

               toteuttaa lisätoimia työvoimaosuuden kasvattamiseksi erityisesti työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden kohdalla; jatkaa työvoiman verotuksellisten pidäkkeiden vähentämistä kotitalouksien toisen tulonsaajan siirrettävien verohyvitysten asteittainen poistaminen mukaan lukien; edistää työmarkkinasiirtymiä ja puuttuu työmarkkinoiden jäykkyyksiin, myös uudistamalla työsuhdeturvalainsäädäntöä ja työttömyysturvajärjestelmää.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2013 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/208/EU (EUVL L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 88.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 97.