title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 25 päivänä toukokuuta 2020, vakuuspyynnöistä aiheutuvista likviditeettiriskeistä (EJRK/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 238/1

      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
      annettu 25 päivänä toukokuuta 2020,
      vakuuspyynnöistä aiheutuvista likviditeettiriskeistä
      (EJRK/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan b, d ja f alakohdan sekä 16–18 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 tehdyn Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (2) ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan sekä 18–20 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Keskusvastapuolimääritys ja vakuuksien vaihto keskusvastapuolimäärityksen ulkopuolisissa transaktioissa hyödyttävät merkittävästi rahoitusvakautta, erityisesti mitä tulee vastapuoliriskin hallintaan. Johdannaisten keskusvastapuolimäärityksen lisääntyminen ja vakuuden asettaminen keskusvastapuolimäärityksen ulkopuolisille johdannaispositioille ovat merkittävästi vahvistaneet johdannaismarkkinoiden häiriönsietokykyä vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen. Nämä uudistukset – joita on johtanut finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä G20-tasolla saavutettujen sopimusten perusteella – ovat auttaneet varmistamaan, etteivät markkinoiden viimeaikaiset häiriöt ole johtaneet vastapuoliriskiin liittyvään laajamittaiseen huoleen. Keskusvastapuolimääritys myös maksimoi nettoutusmahdollisuudet ja siten likviditeettiedut myös vaihtelumarginaaleihin liittyvissä maksuissa, jotka mekaanisesti heijastavat markkinahintojen liikkeitä.

                  (2)

                  Markkinahäiriöt, kuten varallisuushintojen jyrkät pudotukset ja markkinoiden korkea volatiliteetti, johtavat vaihtelumarginaalien kasvuun, ja ne voivat myös johtaa käteisvakuus-, hyödyke- tai johdannaispositioiden osalta merkittäviin alkumarginaaleja koskeviin vakuuspyyntöihin. Vakuudet vaikuttavat perustavanlaatuisesti tapaan, jolla keskusvastapuolet hallinnoivat vastapuoliriskiä, ja ne ovat erottamaton osa riskienhallintaa sekä tukevat järjestelmän häiriönsietokykyä.

                  (3)

                  Tällaisella markkinatilanteella voisi olla olennaisia vaikutuksia markkinaosapuolien likviditeetinhallinnan, rahoitustarpeiden ja mahdollisesti jopa vakavaraisuuden kannalta, jos likviditeettihäiriö johtaa omaisuuserien systemaattiseen pakkomyyntiin.

                  (4)

                  Viime kädessä merkittävistä markkinaliikkeistä ja vastaavista vakuuspyynnöistä johtuvat heijastusvaikutukset voivat vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden.

                  (5)

                  COVID-19-pandemian puhkeaminen ja öljyn hinnan volatiliteetin viimeaikainen jyrkkä kasvu ovat aiheuttaneet muun muassa merkittäviä vakuuspyyntöjä keskusvastapuolimäärityksen alaan kuuluvilla ja sen ulkopuolisilla markkinoilla. Vuoden 2020 helmikuun puolivälistä lähtien alkumarginaalit ovat kasvaneet – enemmän noteerattujen johdannaisten kuin OTC-johdannaisten osalta – transaktioiden suuremman volyymin seurauksena sekä vakuusmallista kohtuvana reaktiona mahdollisesti suurempiin tappioihin tulevaisuudessa markkinoiden volatiliteetin kasvaessa. Lisäksi keskusvastapuolet ovat tehneet vakuuspyyntöjä ja keränneet suuria määriä markkinoiden liikehdinnän kattavia päivänsisäisiä vaihtelumarginaaleja, joiden takaisinmaksu tapahtuu usein vasta seuraavana aamuna, mikä johtaa likviditeetin jäämiseen väliaikaisesti keskusvastapuolen tileille. Kahdenvälisten portfolioiden päivittäisten vaihtelumarginaalien maksuissa ja vastaanotoissa on todettu tapahtuneen merkittävää kasvua maaliskuussa.

                  (6)

                  Useat määritysosapuolet ovat havainneet erityisen voimakkaan kasvun alkumarginaaleissa, ja joillakin määritysosapuolilla on saattanut olla lisääntyneitä maksuvalmiusvaikeuksia. Mikään unionin alueelle sijoittautunut keskusvastapuoli ei kuitenkaan ole joutunut maksukyvyttömäksi. Likviditeettivaikeuksien johdosta vakuuspyynnöillä voi olla merkittävä vaikutus muihin laitoksiin kuin pankkeihin transaktioissa, jotka toteutetaan asiakasmäärityksenä tai keskusvastapuolimäärityksen ulkopuolella. Jatkossa markkinaosapuolten kyky kattaa vakuuspyynnöt tulee riippumaan volatiliteetin tulevasta tasosta ja markkinaosapuolten likviditeetinhallinnan jatkuvasta häiriönsietokyvystä.

                  (7)

                  Kaiken kaikkiaan likviditeettiriskin leviämistä voivat pahentaa keskittyneisyys keskusvastapuolten ja määritysosapuolten tasolla sekä keskusvastapuolten keskinäinen sidonnaisuus yhteisten määritysosapuolten, likviditeetin toimittajien, omaisuudensäilyttäjien tai sijoitusten vastapuolten kautta.

                  (8)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (3) nojalla annettujen myötäsyklisyyden välttämistä koskevien teknisten standardien ja ohjeiden tarkoituksena on pienentää keskusvastapuolten edellyttämästä vakuudesta johtuvaa myötäsyklisyyden riskiä. Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 153/2013 (4) on täsmennyksiä marginaalien ja vakuuksien myötäsyklisyydestä, jota kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tulee tarkkailla. Vaikka Euroopan markkinarakenneasetusta koskevilla muutoksilla, joista säädettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/834 (5), parannetaan keskusvastapuolten ja määritysosapuolten väliseen vakuuden asettamiseen liittyvää avoimuutta, sama avoimuuden taso ei kuitenkaan ulotu määritysosapuolten ja niiden asiakkaiden väliseen suhteeseen.

                  (9)

                  Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) vastaa rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta unionissa. Tämän tehtävän täyttämiseksi EJRK:n tulisi edistää rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien estämistä ja pienentämistä, myös likviditeettiin liittyvien riskien osalta. Täyttäessään tehtäväänsä EJRK arvioi rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka voivat syntyä suurien vakuuspyyntöjen johdosta, sekä tekee ehdotuksia näiden riskien pienentämiseksi.

                  (10)

                  EJRK tiedostaa koko rahoitusjärjestelmälle koituvien likviditeettisäästöjen hyödyt, jotka liittyvät keskusvastapuolimäärityksen mahdollistamaan monenväliseen nettoutukseen; lisäksi EJRK tunnustaa keskusvastapuolimäärityksen systeemiset edut rahoitusvakauden vahvistamisen kannalta tärkeänä keinona, jolla voidaan varmistaa ja kehittää terveitä riskienhallintakäytäntöjä luotto- ja likviditeettiriskien osalta.

                  (11)

                  Lisäksi EJRK tiedostaa, ettei vakuuksiin liittyvillä politiikkatoimilla saa vaarantaa mahdollisuutta suojautua vastapuoliriskiltä. Vastapuolten – mukaan lukien keskusvastapuolten määritysosapuolet ja niiden asiakkaat – tulisi varmistaa, että ne ylläpitävät riittävää likviditeettiä, jotta ne pystyisivät vastaamaan ajoissa vakuuspyyntöihin. Rahoitusvakauden näkökulmasta etua on kuitenkin myös toimilla, joilla varmistetaan, etteivät keskusvastapuolten riskienhallintaa koskevat päätökset tarpeettomasti kuormita määritysosapuolia, määritysosapuolten asiakkaita tai muita vastapuolia liiallisten suhdanteita myötäilevien ominaisuuksiensa vuoksi, jolloin ne voisivat tahattomasti aiheuttaa likviditeettivaikeuksia ja edelleen vakavaraisuuteen liittyviä ongelmia. EJRK odottaa, että keskusvastapuolet ryhtyvät näiden suositusten johdosta toimiin, joilla varmistetaan niiden riskienhallinnan ja häiriönsietokyvyn säilyminen terveellä pohjalla ja suojataan jatkossakin markkinaosapuolia maksukyvyttömyydestä aiheutuvilta tappioilta.

                  (12)

                  Suosituksilla A ja D pyritään varmistamaan, että alkumarginaaleihin (mukaan lukien korotetut marginaalit) ja vakuuksiin liittyviä nopeita ja merkittäviä (ja siten suhdanteita myötäileviä) muutoksia ja tavanomaista jyrkempiä vaikutuksia rajoitetaan i) keskusvastapuolten toimin, suhteessa niiden määritysosapuoliin; ii) määritysosapuolten toimin, suhteessa niiden asiakkaisiin; iii) kahdenvälisissä toimissa, kun vaikutukset johtuvat mekaanisesta luottoluokituksiin tukeutumisesta ja mahdollisesti myötäsyklisistä sisäisistä luottoluokitusmenetelmistä. Likviditeettisuunnitelmassa pitäisi pyrkiä mahdollisimman suureen ennustettavuuteen ja hallittavuuteen siten, että rajoitetaan odottamattomia ja merkittäviä vakuuspyyntöjä. Soveltamalla kohtuullisia ja täytäntöönpanokelpoisia irtisanomisaikoja kaikkiin vakuuksia ja aliarvostusta koskeviin muutoksiin voitaisiin varmistaa, että markkinaosapuolet voivat sopeutua muutokseen asianmukaisesti.

                  (13)

                  Suosituksella B pyritään varmistamaan, että keskusvastapuolet sisällyttävät kokonaisvaltaisesti likviditeetin stressitestaukseen tapahtumat, jotka voisivat johtaa likviditeettivajeeseen, ja että luotaisiin kannustin parantaa likviditeettipalvelujen tarjoajiin nojautuvaa hallintoa. Tämä tulee kaiken kaikkiaan parantamaan markkinoiden häiriönsietokykyä, kun otetaan huomioon keskusvastapuolten välinen korkea keskittyneisyyden ja sidonnaisuuden aste ja se, että varovainen likviditeetinhallinta yksittäisen keskusvastapuolen tasolla parantaisi tässä mielessä riskienhallintaa systeemisestä ja makrovakauden näkökulmasta.

                  (14)

                  Suosituksella C pyritään varmistamaan, että keskusvastapuolet vähentävät – samalla kun ne ylläpitävät taloudellista häiriönsietokykyään – päivänsisäisesti kerättävien vaihtelumarginaalien maksujen eriaikaisuutta sekä suunnittelevat vakuuksiensa rakenteen ja ajoituksen ennustettavalla tavalla ja välttäen liiallisten ja mahdollisesti maksukyvyttömyyteen johtavien likviditeettivaikeuksien aiheuttamista määritysosapuolille.

                  (15)

                  Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

                  (16)

                  EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, ja sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1 JAKSO

         SUOSITUKSET

         Suositus A – Tavanomaista jyrkempien vaikutusten rajoittaminen vakuuksia vaadittaessa

                  1.

                  Suositetaan, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät varmistamaan, että keskusvastapuolet analysoivat delegoidun asetuksen (EU) N:o 153/2013 28 artiklassa edellytettyjen toimintaperiaatteidensa toimivuuden akuuttien stressikausien aikana ja ilmoittavat löydöksistään toimivaltaiselle viranomaiselle.

                  2.

                  Suositetaan, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät varmistamaan, lain sallimissa rajoissa ja keskusvastapuolten taloudellisen häiriönsietokyvyn kanssa johdonmukaisella tavalla sekä ottaen huomioon suosituksen A 1 kohdan mukaan toteutetun analyysin löydökset, että

                              i)

                              keskusvastapuolten mallit ja parametrit vakuusvaatimusten asettamiseksi sekä keskusvastapuolten toimintaperiaatteet ja menettelyt vakuuksien hyväksymistä ja arviointia sekä varovaisten aliarvostusprosenttien määrittämistä varten eivät tarpeettomasti tai kohtuuttomasti johda nopeisiin ja merkittäviin muutoksiin, aiheuttaen jyrkkiä vaikutuksia alkumarginaaleihin, mukaan lukien korotetut marginaalit ja vakuudet. Keskusvastapuolten tulisi varmistaa, että niiden malleissa, parametreissa, toimintaperiaatteissa ja menettelyissä

                                          a.

                                          käytetään yksityiskohtaista asteikkoa sisäisiä luottokelpoisuuden arviointimalleja varten ja sovelletaan progressiivista tarkastelua, jossa otetaan huomioon muutokset vakuusvaatimuksissa (korotukset mukaan luettuina) ja vakuusjärjestelyissä, eikä viivästytetä kohtuuttomasti luottoluokitusten alentamisen huomioon ottamista yleisissä riskienhallintamenettelyissä;

                                          b.

                                          otetaan käyttöön suhdanteita myötäilevien piirteiden rajoittamiseksi kokonaisvaltainen menettely, joka perustuu asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan myötäsyklisyyttä koskeviin sääntelyvaatimuksiin erityisesti luottoluokitusten alentamiseen liittyvissä tilanteissa.

                              ii)

                              Sanotun vaikuttamatta asetuksen (EU) N:o 648/2012 49 artiklan soveltamiseen, keskusvastapuolet ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille ja toimivaltaiset viranomaiset edelleen asetuksen (EU) N:o 648/2012 18 artiklan mukaisesti perustetun kollegion jäsenille, jos keskusvastapuolet

                                          a.

                                          kaventavat hyväksyttävien vakuuksien alaa;

                                          b.

                                          muuttavat olennaisesti vakuuksiin sovellettavaa aliarvostusta;

                                          c.

                                          vähentävät olennaisesti komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 153/2013 42 artiklan mukaan sovellettavia keskittymärajoja.

                        Nämä tiedot tulisi ilmoittaa riittävän aikaisin ennen täytäntöönpanoa, siltä osin kuin se ei haittaa riskienhallintapäätösten oikea-aikaista täytäntöönpanoa.

                  3.

                  Suositetaan, että määritysosapuolten asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset, siinä määrin kuin se on lain mukaan sallittua, ovat jatkuvan valvonnan puitteissa yhteydessä määritysosapuoliin sen varmistamiseksi, etteivät määritysosapuolten riskienhallintamenettelyt, joita ne soveltavat tuottaessaan määrityspalveluja asiakkailleen, johda nopeisiin ja merkittäviin muutoksiin ja jyrkkiin vaikutuksiin vakuuspyyntöjen ja vakuuksien keräämisen kannalta – paitsi jos tällaiset äkilliset ja merkittävät muutokset ja jyrkät vaikutukset ovat vääjäämätön seuraus markkinoiden tapahtumista – eivätkä johda vakuusmenettelyihin luottoluokituksia alennettaessa ja etteivät ne olennaisesti heikennä määritysosapuolien käyttöön ottamien riskienhallintakäytäntöjen asianmukaisuutta tai vaikuta niiden häiriönsietokykyyn.

                  4.

                  Suositetaan, että finanssialalla toimivien vastapuolien ja finanssialan ulkopuolisten vastapuolien, jotka tekevät keskusvastapuolimäärityksen ulkopuolisia OTC-johdannaissopimuksia ja arvopapereilla toteutettavia rahoitustoimia, asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät varmistamaan, siinä määrin kuin se on lain mukaan sallittua, etteivät vastapuolten riskienhallintamenettelyt luottoluokitusten alentamisen yhteydessä johda nopeisiin ja merkittäviin muutoksiin tai jyrkkiin vaikutuksiin vakuuksien muutospyyntöjen, vakuuksien keräämisen tai vakuuskäytäntöjen kannalta. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi kannustamalla vastapuolia

                              i)

                              käyttämään progressiivisia ja yksityiskohtaisia peräkkäisiä toimia luottoluokituksen alentamisen yhteydessä, osana yleisiä riskienhallinnan menettelyjä;

                              ii)

                              soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa suhdanteita myötäilevien piirteiden rajoittamiseksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklassa olevien sääntelyvaatimusten mukaisesti erityisesti luokitusten alentamisen yhteydessä.

         Suositus B – Stressiskenaario tulevien likviditeettitarpeiden arviointia varten

                  1.

                  Suositetaan, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) tarkastelee uudelleen asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artiklan 2 kohdan nojalla kehitettyjä luonnoksia teknisiksi standardeiksi (6) ja erityisesti näiden luonnosten 32 artiklan 4 kohtaa, jotta niihin sisällytettäisiin säännökset, joissa edellytetään, että keskusvastapuolet sisällyttävät asetuksen (EU) N:o 648/2012 44 artiklan mukaisiin stressiskenaarioihin tilanteen, jossa maksukyvyttömäksi tulee kaksi yhteisöä, jotka tarjoavat palveluja keskusvastapuolelle ja joiden maksukyvyttömyys voisi olennaisesti vaikuttaa keskusvastapuolen likviditeettiasemaan.

                  2.

                  Siihen saakka, kunnes ESMA on ryhtynyt toimiin suosituksen B 1 kohdan noudattamiseksi ja mahdollinen asiaa koskeva unionin lainsäädäntö on saatettu voimaan, suositetaan, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät lain sallimissa rajoissa varmistamaan, että asetuksen (EU) N:o 48/2012 44 artiklan mukaiset stressiskenaariot sisältävät tilanteen, jossa maksukyvyttömäksi tulee kaksi yhteisöä, jotka tarjoavat palveluja keskusvastapuolelle ja joiden maksukyvyttömyys voisi olennaisesti vaikuttaa keskusvastapuolen likviditeettiasemaan.

                  3.

                  Suositetaan, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät lain sallimissa rajoissa varmistamaan, että keskusvastapuolten toimenpiteet, joilla korjataan likviditeettitarpeiden kattamiseksi käytettävissä olevissa varoissa olevaa vajetta, joka on havaittu suosituksen B 2 tai 1 kohdassa tarkoitettuja täydentäviä stressiskenaarioita soveltaen, eivät asiaa koskevan unionin lainsäädännön voimaantulon jälkeen aiheuta määritysosapuolille lisätaakkaa markkinoiden stressikausina sovellettuna. Tämän vuoksi toimivaltaisten viranomaisten tulisi varmistaa, että keskusvastapuolet pyrkivät hankkimaan lisälikviditeettiä vaihtoehtoisista markkinalähteistä.

                  4.

                  Suositetaan, että ESMA, yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, on lain sallimissa rajoissa yhteydessä keskusvastapuoliin – ja mahdollisuuksien mukaan kolmansien maiden asianomaisiin viranomaisiin – koordinoidun maksuvalmiuden stressitestauksen toteuttamiseksi siten, että tässä yhteydessä myös otetaan huomioon kahden yhteisön maksukyvyttömyys suosituksen B 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

         Suositus C – Vakuuspyyntöihin liittyvien likviditeettivaikeuksien rajoittaminen

                  1.

                  Suositetaan, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät varmistamaan, lainsäädännön sallimissa rajoissa ja tavalla, joka on yhteensopiva keskusvastapuolien asianmukaisten riskienhallintamenetelmien ja taloudellisen häiriönsietokyvyn kanssa, että keskusvastapuolet pyrkivät vakuuspyyntöjä tehdessään ja vakuuksia kerätessään välttämään tarpeettomien likviditeettivaikeuksien tuottamista määritysosapuolille muun muassa seuraavin keinoin:

                              i)

                              varmistetaan päivänsisäisesti pyydettyjen ja kerättyjen vakuuksien osalta ja siltä osin kuin se on toiminnallisesti ja oikeudellisesti mahdollista, että keskusvastapuolet täsmentävät erikseen

                                          a.

                                          vakuuden, joka kattaa mahdolliset vastuut, mukaan lukien saman päivän aikana otetuista ja nettoutetuista positioista johtuvat vastuut;

                                          b.

                                          vakuuden, joka kattaa kyseisen päivän markkinaliikkeistä johtuvat toteutuneet vastuut ja joka keskusvastapuolien tulisi pyrkiä keräämään ja maksamaan samana päivänä;

                              ii)

                              kun määritysosapuoli on toimittanut alkumarginaalivakuuden, joka ylittää tilille rekisteröidyistä positioista johtuvan riskin kattamiseksi vaaditun vakuuden, mukaan lukien päivänsisäisesti nettoutetut positiot ja päivänsisäisesti syntyneet kasvaneet vastuut, varmistetaan, että keskusvastapuolet käyttävät ensisijaisesti, mikäli se on toiminnallisesti mahdollista, ylijäävän vakuuden osan ennen lisävakuuden keräämistä, paitsi jos määritysosapuoli vapaaehtoisesti antaa korotetun marginaalin. Tämä menettely tulisi toteuttaa ennustettavalla, avoimella ja oikein ajoitetulla tavalla;

                              iii)

                              keskusvastapuolet varmistavat, että alkumarginaalien ja vaihtelumarginaalien keräämisessä sovellettava menettely ei aiheuta määritysosapuolten kannalta kohtuuttomia ja mahdollisesti muita likviditeettiriskejä aiheuttavia toiminnallisia vaikeuksia.

                  2.

                  Suositetaan, että määritysosapuolten asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset tarkkailevat sekä tarvittaessa ovat yhteydessä määritysosapuoliin, lain sallimissa rajoissa ja asiaankuuluvien riskienhallintamenetelmien ja taloudellisen häiriönsietokyvyn edellyttämällä tavalla, jatkuvan valvonnan puitteissa siten, että määritysosapuolet pyrkivät välttämään asiakkailleen aiheutuvien tarpeettomien likviditeettivaikeuksien syntymistä, kun ne tekevät luottoriskin rajoittamiseksi vakuuspyyntöjä ja keräävät alkumarginaaleja ja vaihtelumarginaaleja asiakkailtaan, mukaan lukien finanssialalla toimivat ja finanssialan ulkopuoliset vastapuolet. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi varmistamalla, että

                              i)

                              kun asiakas on toimittanut riittävän alkumarginaalin määritysosapuolelle kirjatuista positioista johtuvien riskien kattamiseksi, mukaan lukien päivänsisäisesti nettoutettavat positiot ja päivänsisäisesti syntyneet kasvaneet vastuut, määritysosapuolet käyttävät ensisijaisesti alkumarginaalivakuuden ylijäävää osaa ennen kuin keräävät lisävakuuksia, paitsi jos asiakas vapaaehtoisesti antaa korotetun marginaalin.

                              ii)

                              määritysosapuolet varmistavat, että alkumarginaalien ja vaihtelumarginaalien keräämisessä sovellettava menettely ei aiheuta asiakkaiden kannalta kohtuuttomia ja mahdollisesti muita likviditeettiriskejä aiheuttavia toiminnallisia vaikeuksia.

         Suositus D – myötäsyklisyyden vähentäminen asiakkaiden määrityspalvelujen ja arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien yhteydessä

                  1.

                  Suositetaan, että asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset myötävaikuttavat kansainvälisellä tasolla käytävään keskusteluun osallistumalla kansainvälisten foorumien ja standardeja laativien elimien työhön soveltuvin osin asioissa, jotka koskevat marginaaleihin ja aliarvostukseen liittyvien käytäntöjen myötäsyklisyyden vähentämistä tarjottaessa asiakkaille palveluja, jotka liittyvät pörssissä kaupankäynnin kohteena oleviin johdannaisiin ja OTC-johdannaisiin riippumatta siitä, sovelletaanko niihin keskusvastapuolimääritystä vai ei. Tällaisissa keskusteluissa tulisi pyrkiä kehittämään globaaleja standardeja, jotka koskevat myötäsyklisyyden vähentämiseen liittyviä vähimmäisvaatimuksia näitä palveluja tarjottaessa.

                  2.

                  Jos tällaisia globaaleja standardeja asetetaan, suositetaan, että Euroopan komissio harkitsee ehdotusta standardien voimaansaattamiseksi unionin lainsäädännössä.

            2 JAKSO

         SOVELTAMINEN

      1.   Määritelmät

                  1.

                  Tässä suosituksessa käytetään seuraavia määritelmiä:

                              a)

                              ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan viranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt asetuksen (EU) N:o 648/2012 22 artiklan mukaisesti;

                              b)

                              ’keskusvastapuolella’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 1 kohdassa;

                              c)

                              ’määrityksellä’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 3 kohdassa;

                              d)

                              ’määritysosapuolella’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 14 kohdassa;

                              e)

                              ’johdannaisella’ tai ’johdannaissopimuksella’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 5 kohdassa;

                              f)

                              ’asianomaisella toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan toimivaltaista viranomaista, johon viitataan asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä ja toimivaltaista viranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt asetuksen (EU) N:o 648/2012 10 artiklan 5 kohdan nojalla ja sen soveltamista varten;

                              g)

                              ’finanssialalla toimivalla vastapuolella’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 8 kohdassa;

                              h)

                              ’finanssialan ulkopuolisella vastapuolella’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 9 kohdassa;

                              i)

                              ’asiakkaalla’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 15 kohdassa;

            2.   Soveltamiskriteeri

      Tätä suositusta sovellettaessa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota suhteellisuusperiaatteeseen, ottaen huomioon myös kunkin suosituksen tavoite ja sisältö.
      3.   Seurannan aikarajat

      Asetuksen (EU) N:o 1092/2010 17 artiklan 1 kohdan mukaan niiden, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle suositusten perusteella toteutetuista toimista ja perusteltava mahdollinen toimien toteuttamatta jättäminen. Ilmoitukset tulisi lähettää seuraavia määräaikoja noudattaen.
      1.   Suositus A

                  a)

                  Toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 30 päivään marraskuuta 2020 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen A 1 ja 2 kohdan soveltamista koskeva lomake.

                  b)

                  Asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 30 päivään marraskuuta 2020 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen A 3 ja 4 kohdan soveltamista koskeva lomake.

            2.   Suositus B

                  a)

                  ESMAa pyydetään toimittamaan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen B 1 kohdan soveltamista koskeva lomake.

                  b)

                  Toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 30 päivään marraskuuta 2020 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen B 2, 3 ja 4 kohdan soveltamista koskeva lomake.

            3.   Suositus C

                  a)

                  Toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 30 päivään marraskuuta 2020 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen C 1 kohdan soveltamista koskeva lomake.

                  b)

                  Määritysosapuolten asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 30 päivään marraskuuta 2020 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen C 2 kohdan soveltamista koskeva lomake.

            4.   Suositus D

                  a)

                  Toimivaltaisia viranomaisia ja asianomaisia toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimittamaan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen D 1 kohdan soveltamista koskeva lomake.

                  b)

                  Komissiota pyydetään toimittamaan 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja EJRK:lle liitteessä I oleva, suosituksen D 2 kohdan soveltamista koskeva lomake.

            4.   Seuranta ja arviointi

                  1.

                  EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden ilmoittamia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko yksittäinen suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

                  2.

                  EJRK:n suositusten noudattamisen arviointia koskevassa ja arviointiin sovellettavaa menettelyä kuvaavassa käsikirjassa (7) esitettyjä menetelmiä ei sovelleta.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä toukokuuta 2020.

               EJRK:n sihteeristön päällikkö,

               EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

         (4)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 153/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä keskusvastapuoliin liittyviä vaatimuksia koskevien teknisten sääntelystandardien osalta (EUVL L 52, 23.2.2013, s. 41).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/834, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta määritysvelvollisuuden, määritysvelvollisuuden keskeyttämisen, raportointivaatimusten, sellaisten OTC-johdannaissopimusten riskienpienentämistekniikoiden, joille ei ole tehty keskusvastapuolimääritystä, kauppatietorekisterien rekisteröinnin ja valvonnan sekä kauppatietorekistereitä koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 141, 28.5.2019, s. 42).

         (6)  Draft technical standards under Regulation (EU) No 648/2012 of the European Parliament and of the Council of 4 July 2012 on OTC Derivatives, CCPs and Trade Repositories (ESMA/2012/600).

         (7)  EJRK:n suositusten noudattamisen arviointia koskeva käsikirja ”Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations”, huhtikuu 2016, saatavilla osoitteessa https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         Liite I
         Ilmoittaminen tämän suosituksen perusteella toteutetuista toimista
         1.   Suosituksen kohdetta koskevat tiedot

                     Suositus

                     Suosituksen kohteen kotimaa

                     Laitos

                     Vastaajan nimi ja yhteystiedot

                     Ilmoituspäivä

               2.   Toimista ilmoittaminen

                        Suositus

                     Noudatatteko suositusta? (kyllä / ei / ei sovellu)

                     Kuvaus toimista, jotka on toteutettu suosituksen noudattamisen varmistamiseksi

                     Suosituksen osittaista noudattamista tai noudattamatta jättämistä koskevat perustelut

                     Suositus A (1)

                     Suositus A (2)

                     Suositus A (3)

                     Suositus A (4)

                     Suositus B (1)

                     Suositus B (2)

                     Suositus B (3)

                     Suositus B (4)

                     Suositus C (1)

                     Suositus C (2)

                     Suositus D (1)

                     Suositus D (2)

               3.   Huomautukset

                     1.

                     Tätä lomaketta käytetään asetuksen (EU) N:o 1092/2010 17 artiklan 1 kohdassa edellytetyssä ilmoituksessa.

                     2.

                     Suosituksen kohteiden on toimitettava täytetty lomake EJRK:n sihteeristön kautta EJRK:lle, joko sähköisesti DARWINin kautta tarkoitukseen varatussa kansiossa tai sähköpostitse osoitteeseen notifications@esrb.europa.eu. EJRK:n sihteeristö toimittaa ilmoitukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kootusti.

                     3.

                     Jos suositus ei sovellu, valitkaa kohdassa ”Noudatatteko suositusta?” vaihtoehto ”ei sovellu”.

                     4.

                     Suosituksen kohteiden odotetaan toimittavan kaikki suositusten soveltamiseen liittyvät asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, mukaan lukien tiedot toteutettujen toimien sisällöstä ja ajoituksesta.

                     5.

                     Jos vastaanottaja noudattaa vaatimuksia vain osittain, sen olisi annettava täydellinen selvitys noudattamatta jättämisen laajuudesta sekä muita tietoja vaatimusten osittaisesta noudattamisesta. Selvityksessä olisi ilmoitettava selkeästi ne suosituksen olennaiset osat, joita suosituksen kohteet eivät noudata.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Slovenian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/24

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/157

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Slovenian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/24)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Sloveniaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Sloveniaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Slovenian eri alueiden välillä sen vuoksi, että taloudellisen toiminnan erikoistuminen ja keskittyminen on erilaista. Tähän liittyy huomattava riski, että jo havaittu pääkaupungin ja muun maan välisten erojen kasvun trendi vahvistuu. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Slovenia toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

                  (12)

                  Osana 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymiään maakohtaisia suosituksia (7) neuvosto suositti Slovenialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (8) nimellinen kasvu ei ole yli 3,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,65 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Koska yleinen poikkeuslauseke on aktivoitu, merkittävän poikkeaman menettelyn mukaiset lisätoimet eivät kuitenkaan ole perusteltuja.

                  (13)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 0,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 se on 8,1 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen laski 66,1 prosenttiin vuonna 2019, ja vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 82,4 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (14)

                  Slovenia on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat lomautettujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työajan lyhentämisjärjestelyt (2,3 % suhteessa BKT:hen), terveydenhuoltomenojen lisääminen (0,5 % suhteessa BKT:hen), työpaikkansa säilyttävistä työntekijöistä maksettavat korvaukset (0,4 % suhteessa BKT:hen), kriisibonus julkisen sektorin työntekijöille (0,4 % suhteessa BKT:hen), veronmaksun lykkääminen (0,4 % suhteessa BKT:hen) ja taloudellinen tuki heikommassa asemassa oleville väestöryhmille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Slovenia on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lainojen takaukset (4,8 % suhteessa BKT:hen), veronmaksun lykkäykset (0,2 % suhteessa BKT:hen) ja itsenäisten ammatinharjoittajien vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista (0,1 % suhteessa BKT:hen). Komission kevään 2020 talousennusteessa katsotaan kuitenkin, että kaikki veronmaksun lykkäykset ovat maksuvalmiustoimenpiteitä, joilla ei ole negatiivista vaikutusta julkiseen talouteen vuonna 2020. Slovenian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (15)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Slovenian julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan –7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velkasuhteen ennustetaan olevan 83,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 79,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

                  (16)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Slovenian ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (17)

                  Slovenia julisti 12 päivänä maaliskuuta 2020 tartuntatautilakinsa nojalla covid-19:n epidemiaksi ja toteutti kansanterveystoimenpiteitä viruksen leviämisen hillitsemiseksi. Tähän kuului kansanterveyteen, perus- ja erikoisterveydenhuoltoon ja muihin palveluihin liittyvien tehtävien koordinointi sekä asianmukaisen testausmenetelmän käyttöönotto. Samalla Slovenia otti käyttöön tiukkoja eristystoimia mutta jätti ruokakaupat, apteekit, pankit, huoltoasemat ja postitoimistot auki. Kansanterveys- ja eristystoimet auttoivat Sloveniaa ensimmäisessä aallossa (maalis-toukokuussa) estämään sen, että vakavien tautitapausten määrä olisi ylittänyt maan terveydenhuoltojärjestelmän kapasiteetin. Eristystoimenpiteiden vuoksi monet yritykset lopettivat toimintansa väliaikaisesti tai supistivat sitä. Slovenian kaltaisessa avoimessa ja vientiin suuntautuneessa taloudessa toimitusketjun häiriöillä ja tuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän vähenemisellä on ollut erityisen voimakas vaikutus kasvuun. Talouskehitykseen liittyvän epävarmuuden vuoksi monia yksityisen sektorin investointipäätöksiä lykätään. Koska vaikutusten odotetaan kohdistuvan eniten liikenteeseen ja matkailuun, joiden liikevaihto supistuu 70 prosenttia vuonna 2020, BKT:n ennustetaan supistuvan erittäin jyrkästi vuonna 2020, sillä liikenne ja matkailu ovat Sloveniassa kaksi tärkeintä alaa.

                  (18)

                  Huhtikuun 2020 loppuun mennessä Slovenian viranomaiset olivat hyväksyneet covid-19-kriisin torjumiseksi kaksi toimenpidepakettia komission 19 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa tiedonannossa vahvistettujen tilapäisten valtiontukipuitteiden mukaisesti. Ensimmäisessä paketissa, jonka arvo on noin 3,1 miljardia euroa eli noin 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, keskitytään ensisijaisesti työpaikkojen ja yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojeluun. Valtio kattaa lomautettujen osalta korvaukset, sairauspäivärahat ja sosiaaliturvamaksut sekä työpaikkansa säilyttävien osalta eläkevakuutusmaksut. Yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiusvaikeuksien lieventämiseksi lainojen hoitoa voidaan lykätä enintään 12 kuukaudella. Toinen paketti, jonka arvo on noin 2 miljardia euroa eli noin 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, tarjoaa pääasiassa maksuvalmiustukea yrityksille. Pakettiin sisältyy pankkien kautta toteutettava valtiontakausjärjestelmä, jonka avulla suuryrityksille voidaan myöntää lainoja, joiden pääomasta valtio takaa enintään 70 prosenttia, ja pienille ja keskisuurille yrityksille lainoja, joiden pääomasta valtio takaa enintään 80 prosenttia. Verojen maksamiselle on annettu lykkäystä ja sosiaaliturvamaksuista vapautuksia, ja viranomaiset ovat nopeuttaneet sopimuksiin perustuvien laskujen maksamista. Tämän on määrä auttaa lievittämään yritysten maksuvalmiuteen ja rahoituksen saantiin liittyviä ongelmia.

                  (19)

                  Kun terveyspalvelujen kysyntä kasvoi covid-19-kriisin alkaessa, Slovenialla oli vaikeuksia varmistaa riittävä terveydenhuoltokapasiteetti. Epidemia on paljastanut terveydenhuoltojärjestelmän rakenteellisia ongelmia. Esimerkiksi väestöön suhteutettuna vähäinen lääkäreiden määrä on lisähaaste epidemian torjunnassa. Siksi on tärkeää palkata lisää koulutettuja terveydenhuollon työntekijöitä, järjestää heille suojatut työskentelyolosuhteet ja osoitetaan heille työtä siellä, missä tarpeet ovat suurimmat. On ratkaisevan tärkeää ottaa käyttöön diagnostiikkaa, testejä ja sähköisen terveydenhuollon välineitä, jotka mahdollistavat seurannan ja terveydenhuollon etäpalvelut. Kohdennettu tutkimus ja innovatiiviset ratkaisut ovat myös tärkeitä, jotta julkiset terveyspalvelut voivat kerätä ja käyttää anonymisoitua dataa tietoon perustuvien päätösten tekemiseksi. Kriisi korostaa tarvetta suojella terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien rahoituskapasiteettia, sillä molempien rakenneuudistukset ovat vireillä. Uuden terveydenhuolto- ja sairausvakuutuslain nopea hyväksyminen ja täytäntöönpano, terveydenhuoltojärjestelmän rahoituslähteiden laajentaminen ja rahoituspuskurien luominen lieventävät vaihteluja määrärahojen määrissä suhdannekierron aikana. Pitkäaikaishoitoa koskevan lain puuttuminen on rajoittanut Slovenian kykyä torjua covid-19-pandemiaa herkimmissä hoitoympäristöissä. Koska ikääntyneillä, vammaisilla ja kroonisista sairauksista kärsivillä on suurempi riski sairastua viruksen vuoksi vakavasti, tarvitaan huomattavia lisätoimia, jotta voidaan varmistaa laadukkaat pitkäaikaishoitopalvelut, jotka on integroitu hyvin terveyspalveluihin.

                  (20)

                  Covid-19-pandemiasta seurauksena ollut terveys- ja talouskriisi on aiheuttanut Slovenian työmarkkina- ja sosiaaliturvajärjestelmään ennennäkemättömän paineen. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyyden odotetaan nousevan 7 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan 5,1 prosenttiin vuonna 2021. Hillitäkseen työttömyyden nopeaa kasvua aloilla, jotka kärsivät kriisistä eniten, Slovenia on ottanut käyttöön kattavan paketin, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet ja toimenpiteet, joilla pyritään helpottamaan työntekijöiden nopeaa paluuta työmarkkinoille. Työmarkkinaosapuolia kuullen laadituilla keskeisillä toimenpiteillä pyritään etenkin kestävän ja tasapuolisen elpymisen saavuttamiseen vahvistamalla nykyisiä aktiivisia työvoimatoimenpiteitä ja työpaikkojen säilyttämiseen tähtääviä järjestelyjä, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjä, ja ottamalla käyttöön muita yrityksille myönnettäviä aikasidonnaisia tukia, kuten palkkatukia ja vapautuksia sosiaaliturvamaksuista. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus auttaa pienentämään kaikkien työntekijöiden, myös epätyypillisessä työsuhteessa olevien sekä itsenäisten ammatinharjoittajien, tulonmenetyksiä. Joustavat työjärjestelyt, jotka voivat koskea työskentelypaikkaa (esim. etätyö), työskentelyaikaa (esim. joustava työaika) ja työn organisointia (esim. yrityksen omat palvelut), voivat merkittävästi tukea työllisyyttä sulkutoimien aikana ja taloudellisen toiminnan taas käynnistyessä. Yrittäjähengen vaaliminen on ratkaisevan tärkeää talouden uudelleen käynnistämiselle ja tarvittavien mukautusten tekemiselle covid-19-kriisin jälkeen. Sen vuoksi on erityisen tärkeää tukea itsenäisiä ammatinharjoittajia vähentämällä hallinnollista rasitetta ja parantamalla heidän asemaansa, joka on taloudelliselta kannalta heikompi kuin työntekijöillä.

                  (21)

                  Covid-19-kriisin sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi on olennaisen tärkeää, että Slovenian tarjoama sosiaalietuuspaketti on edelleen riittävä. Tätä varten kriisin vaikutuksia köyhyyteen on seurattava säännöllisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ikääntyneisiin ja erityisesti ikääntyneisiin naisiin, joiden köyhyys- tai syrjäytymisriski oli jo ennen kriisiä suurempi kuin unionissa keskimäärin. Kansallisen parlamentin marraskuussa 2019 hyväksymän eläkelainsäädännön muutoksen odotetaan parantavan uusien eläkkeensaajien eläkkeiden riittävyyttä, mutta nykyiset eläkkeensaajat, myös köyhyysrajalla tai sen alapuolella olevat, eivät hyödy siitä. Etulinjassa toimiville organisaatioille tarjottavalla taloudellisella lisätuella varmistettaisiin, että covid-19-pandemia ei vaikuta suhteettomasti henkilöihin, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, ja että heidän perustarpeensa, kuten päivittäiset ateriat ja terveydenhuolto, voidaan täyttää.

                  (22)

                  Yritysten maksuvalmiustoimenpiteitä otettiin käyttöön huhtikuussa 2020, mutta edelleen on elinkelpoisia yrityksiä, kuten pienempiä innovatiivisia ja nopeasti kasvavia yrityksiä, joilla ei ole riittävää taloudellista historiaa, jotta pankit voisivat perustella luoton myöntämistä näille yrityksille. Erityisesti Slovenian kaltaisissa maissa, joissa osakemarkkinat ovat alikehittyneet, saattaa olla tarpeen parantaa vaihtoehtoisen rahoituksen, kuten oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden (esim. riskipääoman), saatavuutta. Slovenian nykyiset oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet voisivat olla keino kanavoida hätärahoitusta kriisistä selviytyville yrityksille, kuten innovatiivisille pk-yrityksille, start-up-yrityksille ja scale-up-yrityksille, samalla tavoin kuin eräät muut jäsenvaltiot ovat suunnitelleet. Soveltamalla unionin sääntöjen mukaisia suojatoimia varmistetaan, että rahoitus ei vaikuta kielteisesti yritysten tehokkuuteen tai taloudelliseen kilpailuun.

                  (23)

                  Covid-19-kriisi on heikentänyt vakavasti muuten elinkelpoisten yritysten ja kotitalouksien kykyä maksaa laskunsa. Jos toimiin ei ryhdytä, suuri osa yksityissektorista joutuu maksukyvyttömäksi. Slovenian hallitus on ottanut käyttöön osana yrityksille suunnattujen maksuvalmiustoimenpiteitä 12 kuukauden lyhennysvapaan, joka koskee yrityksille ja kotitalouksille myönnettyjä hoidettuja pankkilainoja. Näiden ja vastaavien toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta on arvioitava ja seurattava huolellisesti. Toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaikutukset olisi myös korjattava nopeasti, jotta rahoitusvakauden säilyminen voidaan varmistaa.

                  (24)

                  Vaikeuksissa olevat yritykset ja erityisesti pienemmät yritykset tarvitsevat paitsi likviditeettiä ja rahoitusta myös kannustavaa liiketoimintaympäristöä. Tähän kuuluu covid-19-avustustoimenpiteiden nopea ja epäbyrokraattinen täytäntöönpano, mutta se merkitsee muutakin. Raskaat sääntelyyn liittyvät ja hallinnolliset rasitteet aiheuttavat kustannuksia, joihin vaikeassa tilanteessa olevilla yrityksillä ei yksinkertaisesti ole varaa näinä haastavina aikoina. Esimerkiksi lupiin, raportointivelvollisuuksiin ja verotusmenettelyihin liittyvän byrokratian vähentäminen on tuloksellinen tapa antaa yrityksille välitöntä helpotusta rasittamatta maan talousarviota ja välillisesti veronmaksajia. Sääntöjen nykyaikaistaminen mahdollistaa sen, että vapaat ammatinharjoittajat voivat tarjota kustannustehokkaampia ja innovatiivisempia palveluja, joita yritykset nyt tarvitsevat. Slovenia on ottanut käyttöön hallinnollisen rasituksen keventämiseen tarkoitettuja välineitä, kuten Enotni dokument -hanke (”yksi asiakirja”) ja pk-yritystesti. Niiden käyttö voidaan nyt maksimoida välittömän helpotuksen saamiseksi. Kriisi lisää painetta kauppaoikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen ja talousrikosten syytteeseenpanoon. Maksukyvyttömyyssäännöstöä on myös tarpeen kohdentaa kriisiin liittyvien maksukyvyttömyystapausten välttämiseen, elinkelvottomien yritysten nopeaan purkamiseen ja uuden mahdollisuuden antamiseen yrittäjille.

                  (25)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Yksi tällainen investointi voisi olla vihreään talouteen siirtymisen edistäminen kestävillä hankkeilla, kuten luopumalla hiilikaivoksista ja hiilivoimaan perustuvasta sähköntuotannosta. Investoiminen Slovenian kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa kuvattuun vihreään siirtymään voi edistää lyhyen aikavälin elpymistä ja covid-19-pandemian jälkeistä keskipitkän aikavälin kehitystä. Investoinneilla voidaan kasvattaa uusiutuvien energialähteiden tällä hetkellä vähäistä osuutta, vahvistaa energiainfrastruktuuria, vähentää ilman epäpuhtauksia, jotka ovat Slovenian kaupungeissa suurempi ongelma kuin EU:ssa keskimäärin, vahvistaa kiertotaloutta, tukea yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja nopeuttaa toimia, joilla rajoitetaan mahdollisia vaikutuksia alueisiin ja aloihin, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. Tämänhetkinen päästöjen väheneminen jää lyhytaikaiseksi, jos elvytyspaketeissa ei kiinnitetä riittävästi huomiota puhdasta energiaa ja ilmastoa koskeviin investointeihin, jolloin Slovenia jää jälkeen ilmastotavoitteistaan. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Sloveniaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Slovenia voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (26)

                  Kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottava talouden elpyminen edellyttää investointeja kestävän liikenteen kehittämiseen sekä julkisen henkilöliikenteen ja kestävien liikenneyhteyksien tukemiseen erityisesti rautateiden osalta. Vaikka Slovenia on toteuttanut tarvittavat toimet ja mahdollistanut tavaroiden – erityisesti kriittisten tavaroiden – liikkumisen, covid-19-kriisi on aiheuttanut lisähaasteita tavaraliikenteelle ja kauttakulkuliikenteelle, mikä vaikuttaa kielteisesti maan talouskasvuun.

                  (27)

                  Osana ulospääsy- ja elvytysstrategiaa on tärkeää tukea investointeja tutkimukseen ja innovointiin (T&I), jotka ovat tuottavuuden ja talouskasvun keskeinen veturi. Jo ennen kriisiä Sloveniaa pidettiin vain ”kohtuullisena innovoijana”, joka oli hidastamassa pyrkimyksiään kuroa umpeen eroa parhaiten suoriutuviin maihin. Yrityssektorin osuus tutkimus- ja kehitysmenoista (T&K) on 75 prosenttia. Talouden taantuma vaarantaa jälleen yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä innovoinnin. Suhteellisen alhainen innovaatioaste, erityisesti pk-yrityksissä, hidastaa covid-19-kriisin edellyttämien innovatiivisten liiketoimintaprosessien ja ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä. Tarvitaan investointeja, jotta voidaan auttaa innovatiivisia pk-yrityksiä – myös start-up-yrityksiä – joiden toimintaan kuuluu kehitteillä oleva teknologia ja läpimurtoinnovaatiot, laajentamaan tuotantoaan. Korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö rajoittuu enimmäkseen keskitason ja huipputeknologian aloille. Tutkimusorganisaatioiden ja korkeakoulujen perustamien osaamisensiirtokeskusten tuloksellisuus vaihtelee huomattavasti. Korkeakoulujen ja yritysten väliset yhteydet ovat olennaisen tärkeitä, jotta osaaminen voidaan muuntaa menestyksekkäästi innovaatioiksi ja jotta voidaan parantaa maan T&I-suorituskykyä ja edistää talouskasvua. Julkiset tutkimus- ja kehitysmenot ovat olleet vaatimattomia ja osittain riippuvaisia unionin rakennerahastoista. Kriisistä toipuminen edellyttää, että julkisissa investoinneissa priorisoidaan tutkimusta ja innovointia, teknologinen ja soveltava tutkimus mukaan lukien.

                  (28)

                  Digitalisaatio on avainasemassa covid-19-kriisin jälkeisessä talouden elpymisessä. Maan potentiaalia tällä osa-alueella kuvastaa se, että eräät slovenialaiset yritykset ottivat kriisin alussa nopeasti käyttöön etätyöjärjestelyjä ja verkkokauppasovelluksia. Liiketoimintamallien ja tuotantoprosessien digitalisoinnin lisääminen laajentaisi nämä muutokset koskemaan useampia talouden aloja. Slovenia voi hyödyntää sitä osaamista ja niitä erinomaisia valmiuksia, joita sillä on robotiikan, tekoälyn ja lohkoketjuteknologian alalla, tukeakseen digitalisaation laajentamista vähemmän kehittyneille perinteisille teollisuudenaloille. Tällä hetkellä saatavilla olevan julkisen sektorin datan laajan valikoiman uudelleenkäyttö voisi tukea innovointia ja massadatataloutta. Työntekijöiden digitaalisten taitojen parantaminen voisi edistää heidän työllistettävyyttään suhteellisen nopeasti ja tukea talouden elpymistä. Käyttäjäystävällisten sähköisten viranomaispalvelujen ja digitaalisten julkisten palvelujen käyttöönotto auttaisi vähentämään yritysten hallinnollista taakkaa entisestään. Vaikka monia julkisia verkkopalveluja on jo saatavilla, niiden käyttöönotto yksityishenkilöiden ja yritysten keskuudessa edellyttää toimia, joilla lisätään kansalaisten luottamusta verkkoasiointiin ja sen turvallisuuteen (esim. kansallisen sähköisen tunnisteen käyttöönotto, kyberturvallisuus ja yksityisyyden suoja). Nopeat ja luotettavat laajakaistayhteydet (kiinteä ja mobiili), myös maaseudulla, ovat välttämättömiä keskeisten verkossa tarjottavien sosiaalisten ja taloudellisten palvelujen kehittämiseksi. 5G-verkon käyttöönotto riippuu 5G-taajuuksien jakamisesta ajoissa.

                  (29)

                  Covid-19-eristyksen aikana lähiopetus on kaikilla koulutustasoilla korvattu etäopiskelulla. Verkko-opiskelu edellyttää asianmukaista digitaalista infrastruktuuria, oppimateriaaleja ja opettajia, joilla on tarvittavat taidot ja tuki, jotta opetus on tuloksellista. Kaikilla oppijoilla, erityisesti heikommassa asemassa olevilla, kuten vammaisilla ja maaseudulla asuvilla, on oltava riittävät mahdollisuudet etäopiskeluun ja tarvittavien digitaitojen hankkimiseen, jotta etäopiskelusta on heille mahdollisimman paljon hyötyä. Digitaalinen osaaminen olisi otettava paremmin huomioon koulujen opetussuunnitelmissa ja -ohjelmissa erityisesti työntekijöiden osaamisen parantamiseksi. Tämä antaisi mahdollisuuden käyttää etätyötä ja digitaalisia palveluja laajemmin, sovittaa digitaalinen osaaminen paremmin yhteen työmarkkinoiden vaatimusten kanssa sekä osallistaa heikommassa asemassa olevia väestöryhmiä, kuten ikääntyneitä tai maaseudulla asuvia.

                  (30)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (31)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Slovenia edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (32)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Slovenia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (33)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (34)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (9) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; varmistaa terveydenhuoltojärjestelmän ja pitkäaikaishoidon selviytymiskyvyn muun muassa huolehtimalla kriittisten lääkinnällisten tuotteiden riittävästä tarjonnasta ja puuttumalla terveydenhuollon henkilöstöpulaan;

                  2.

                  lieventää covid-19-kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutuksia muun muassa huolehtimalla riittävästä ansionmenetysten korvaamisesta ja sosiaaliturvasta, parantamalla työajan lyhentämisjärjestelyjä ja hyödyntämällä joustavia työjärjestelyjä; varmistaa, että nämä toimenpiteet tarjoavat riittävän suojan epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille;

                  3.

                  toteuttaa edelleen ripeästi toimenpiteitä, joilla parannetaan yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiutta ja rahoituksen saantia sekä vähennetään hallinnollista rasitetta; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, ympäristöinfrastruktuuriin, kestävään liikenteeseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä 5G-verkon käyttöönottoon; edistää yritysten digitaalisia valmiuksia sekä vahvistaa digitaalista osaamista, sähköistä kaupankäyntiä ja sähköisiä terveyspalveluja.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 143.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 103.

         (8)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (9)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.