               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Dohan kehitysohjelmaan liittyvien neuvotteluohjeiden täydentämisestä investointien edistämistä koskevasta monenvälisestä kehyksestä käytävien neuvottelujen osalta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdennessätoista ministerikokouksessa 70 WTO-jäsentä hyväksyi 13. joulukuuta 2017 kehitykseen tehtävien investointien edistämistä koskevan yhteisen julkilausuman
                     1
                  , jossa kehotetaan käymään ”jäsenneltyä keskustelua, jotta voidaan luoda monenvälinen kehys investointien edistämistä varten”. Näissä keskusteluissa pyritään tunnistamaan ja määrittämään suorien ulkomaisten investointien edistämistä koskevaan kehykseen liittyvät osatekijät. Euroopan unioni (EU) ja sen jäsenvaltiot tukevat aloitetta voimakkaasti ja osallistuvat siihen.

                  EU osallistui aktiivisesti asiaa koskeviin keskusteluihin, joita WTO:ssa käytiin vuonna 2018. Keskustelut olivat läpinäkyviä ja kaikille WTO:n jäsenille avoimia. Niiden pohjalta laadittiin tarkistuslista kysymyksistä, joita jäsenet toivat esiin (Checklist of Issues Raised by Members). Tarkistuslistaan sisältyi WTO-jäsenten määrittelemiä mahdollisia suorien ulkomaisten investointien edistämistä koskevan kehyksen osatekijöitä. Kyseinen tarkistuslista hyväksyttiin 6. joulukuuta 2018 pidetyssä tilannearviointikokouksessa.

                  Vuonna 2019 keskusteluissa käynnistyi uusi vaihe. WTO-jäsenet sopivat aikataulun vuoden ensimmäisen puoliskon aikana pidettäville kokouksille, joissa keskitytään tarkastelemaan tarkistuslistaan sisältyviä osatekijöitä. Tällaisten osatekijöiden selvitystyö on jatkossakin läpinäkyvää ja avoinna kaikille WTO-jäsenille. Keskusteluissa käsitellään kaikkia tarkistuslistaan sisältyviä osatekijöitä voimassa olevista, investointien edistämiseen liittyvistä kahden- tai monenvälisistä sopimuksista saatujen esimerkkien valossa. Esimerkkien perusteella laaditaan kooste tekstipohjaisista esimerkeistä (Compendium of text-based examples). Heinäkuussa 2019 järjestetään tilannearviointikokous. Syksyllä 2019 jäsenet todennäköisesti alkavat ehdottaa tekstejä investointien edistämistä koskevan monenvälisen kehyksen laatimiseksi. Näin ollen neuvottelujen ensimmäinen vaihe alkaa todennäköisesti syys-lokakuussa 2019.

                  Neuvottelut olisi käytävä WTO:ssa, ja niiden olisi oltava läpinäkyviä ja avoinna kaikille WTO-jäsenille, jotka päättävät osallistua niihin. Neuvottelujen aikana osallistuvat jäsenet voivat esittää suorien ulkomaisten investointien edistämistä koskevia neuvotteluehdotuksia joko WTO:n neuvotteluprosessin alussa tai sen myöhemmässä vaiheessa.

                  Komissio on saanut neuvostolta valtuutuksen käydä Dohan kehitysohjelmaan liittyviä neuvotteluja WTO:ssa muun muassa kaupan ja investointien osalta
                     2
                  . Koska suorat ulkomaiset investoinnit ovat merkittävä kansainvälisen kaupan väline ja investointien edistäminen on yksi tapa tukea rajat ylittäviä investointeja, sillä se auttaa varmistamaan vakaan ja ennakoitavan ympäristön suorille ulkomaisille sijoituksille maailmanlaajuisesti
                     3
                  , uusiin investointien edistämistä koskeviin WTO-neuvotteluihin sovelletaan voimassa olevaa kauppaa ja investointeja koskevaa valtuutusta
                     4
                  . Sen vuoksi uutta neuvoston päätöstä, jolla annettaisiin valtuutus aloittaa neuvottelut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 218 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ei tarvita.

                  Vaikka kauppa ja investoinnit eivät ole uusi kysymys WTO:n asialistalla
                     5
                  , investointien edistämistä koskevat neuvottelut voivat kuitenkin olla tietyiltä osin uudenlaisia, ja niissä voidaan käsitellä aiheita, joiden osalta EU:lla on erityisiä ensisijaisia tavoitteita. Jotta neuvottelut voitaisiin rajata tarkemmin, komissio suosittaa neuvostoa antamaan täydentävät neuvotteluohjeet, jotka koskevat nimenomaisesti investointien edistämistä koskevia WTO-neuvotteluja.

                  Ehdotettujen neuvotteluohjeiden tarkoituksena on varmistaa, että EU kykenee neuvottelemaan kaikista investointien edistämiseen liittyvistä osatekijöistä, joita osallistuvat WTO:n jäsenet ehdottavat neuvottelujen aikana, noudattaen kaikilta osin unionin säännöstöä ja kauppa- ja investointineuvotteluihin liittyviä EU:n poliittisia valintoja.

                  EU:n tavoitteena neuvotteluissa on edistää sijoittajien ja yritysten (myös mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten) suoria ulkomaisia investointeja ja luoda uusia mahdollisuuksia edistää osallistavaa kasvua ja kestävää kehitystä. Investointien edistämistä koskevalla monenvälisellä kehyksellä voitaisiin helpottaa kansainvälisiä investointeja samalla tavalla kuin WTO auttaa helpottamaan kansainvälistä kauppaa sopimuksella kaupan helpottamisesta. Jotta tulos olisi korkeatasoinen ja jotta neuvotteluihin osallistuisi mahdollisimman monta WTO:n jäsentä, säännöissä ja sitoumuksissa olisi jätettävä jäsenille asianmukainen liikkumavara.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Edellä esitetyt tavoitteet ovat yhdenmukaiset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) kanssa, jonka mukaan EU:n tulisi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä
                     6
                  .

                  Eurooppa-neuvosto valtuutti 28. ja 29. kesäkuuta 2018 komission jatkamaan WTO:n nykyaikaistamista, jotta 1) WTO:sta tulisi merkityksellisempi ja muuttuvaan maailmaan paremmin mukautuva ja jotta 2) parannettaisiin WTO:n tehokkuutta. WTO-sääntöjen antamismenettelyn nykyaikaistaminen on prosessissa keskeisellä sijalla ja yksi investointien edistämistä koskevien neuvottelujen päätavoitteista.

                  Komissio esitti 18. syyskuuta 2018 tausta-asiakirjan
                     7
                   WTO:n nykyaikaistamisesta. WTO-sääntöjen antamismenettelyn tehostamisen osalta komissio totesi, että Buenos Airesin yhteisten julkilausumien mukaisesti työ investointien edistämisen alalla on jo käynnissä mutta aukkojen täyttäminen ja WTO:n säännöstön päivittäminen edellyttää lisätoimia.

                  EU esittää vapaakauppasopimusneuvotteluissaan järjestelmällisesti kunnianhimoisia avoimuutta ja kotimaista sääntelyä koskevia sääntöjä niin palvelujen alalla kuin muillakin aloilla. Ehdotetut investointien edistämistä koskevat neuvotteluohjeet perustuvat samaan lähestymistapaan, jota EU noudattaa vapaakauppasopimuksissaan.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Säännöt, joita EU mahdollisesti esittää WTO:ssa, perustuvat EU:n sisämarkkinalainsäädäntöön ja noudattavat sitä kaikilta osin, ja niissä otetaan huomioon EU:n kahdenvälisissä neuvotteluissa esittämät ehdotukset.

                  Ehdotetuissa neuvotteluohjeissa todetaan, että kaikkien EU:n hyväksymien sääntöjen tai sitoumusten olisi oltava EU:n oikeudellisen kehyksen mukaisia (liitteessä oleva 5 kohta).

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artiklan 4 kohta yhdessä 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

                  Kun yhteistä kauppapolitiikkaa koskevista sopimuksista käydään neuvotteluja, komissio antaa mainitun 207 artiklan nojalla neuvostolle suosituksia. Komissio käy tällaiset neuvottelut kuullen erityiskomiteaa, jonka neuvosto nimeää avustamaan komissiota tässä tehtävässä, sekä niiden ohjeiden mukaisesti, joita neuvosto voi antaa komissiolle.

                  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissio antaa neuvostolle suosituksia. Neuvostolla on valta hyväksyä päätöksiä, joilla valtuutetaan neuvottelujen aloittaminen, ja se voi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan nojalla antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

                  Investointien edistämistä koskevien WTO-neuvottelujen osalta neuvosto on jo valtuuttanut neuvottelujen aloittamisen ja antanut komissiolle neuvotteluohjeet, jotka koskevat kauppaa ja investointeja WTO:ssa. Täydentävien neuvotteluohjeiden antaminen on kuitenkin tarpeen, jotta nämä neuvottelut voidaan rajata tarkemmin. Sen vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto tekee päätöksen SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan nojalla EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta (SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohta).

               •Suhteellisuusperiaate

                  Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen (SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohta).

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös investointien edistämistä WTO:ssa koskevista neuvotteluohjeista, joilla täydennetään komissiolle annettujen Dohan kehitysohjelmaa koskevia ohjeita.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Julkista kuulemista ei ole toteutettu, koska WTO-neuvottelujen olennaisia osia ei vielä tiedetä.

                  Komissio kuulee sidosryhmiä säännöllisesti muun muassa kauppasopimuksia käsittelevässä asiantuntijaryhmässä
                     8
                   ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluverkostossa
                     9
                  .

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Vaikutusarviointia ei ole tehty seuraavista syistä: investointien edistämistä koskevat WTO-neuvottelut perustuvat komission neuvostolta saamaan WTO-neuvotteluja koskevaan valtuutukseen, joka on edelleen voimassa (ks. 1 jakso). Neuvottelut eivät koske uutta politiikan alaa, vaan ne ovat jatkoa laajemmille WTO-neuvotteluille, jotka on kohdennettu koskemaan tiettyä erityisalaa ja jotka eivät sisällä investointien vapauttamista eivätkä sijoitussuojaa.

                  Tarkistuslistassa määritettyjen mahdollisten investointien edistämistä koskevan kehyksen osatekijöiden perusteella ei ole viitteitä siitä, että tällaisen sopimuksen ratifiointi vaikuttaisi merkittävästi EU:hun. Sillä pikemminkin tunnustettaisiin käytäntöjä, jotka ovat jo vakiintuneita EU:ssa. WTO-neuvotteluissa mahdollisesti sovittavien uusien sääntöjen ja sitoumusten vaikutukset ovat todennäköisesti merkittävämpiä tietyille kolmansille maille, etenkin kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille. Niitä ei kuitenkaan voida määrittää etukäteen. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että osallistuvat WTO-jäsenet eivät vielä ole esittäneet neuvotteluja koskevia ehdotuksia. Toiseksi tällä hetkellä ei vielä tiedetä, mitkä jäsenet tekevät sitoumuksia uusista WTO-säännöistä ja -velvoitteista ja millä aikataululla.

                  Kun mahdolliset vaikutukset ovat selkeämpiä eli kun monenvälisen kehyksen ja WTO:n jäsenten sitoumukset ovat paremmin tiedossa, komissio arvioi uudelleen perusteellisemman analyysin tarvetta. Tämä tapahtuu viimeistään WTO:n neuvottelujen päätteeksi.

                  EU aikoo osallistua aktiivisesti ja tehdä ehdotuksia neuvottelujen alusta lähtien voidakseen vaikuttaa lopputulokseen.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Tässä aloitteessa noudatetaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Aloitteella ei ole vaikutusta talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei sovelleta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Dohan kehitysohjelmaan liittyvien neuvotteluohjeiden täydentämisestä investointien edistämistä koskevasta monenvälisestä kehyksestä käytävien neuvottelujen osalta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Dohan kehitysohjelman yhteydessä neuvosto on antanut valtuutuksen neuvottelujen aloittamiseen Maailman kauppajärjestössä, jäljempänä ’WTO’, ja se on osoittanut komissiolle muun muassa kauppaa ja investointeja koskevat neuvotteluohjeet.

               (2)Maailman kauppajärjestön yhdennessätoista ministerikokouksessa 70 WTO-jäsentä hyväksyi 13 päivänä joulukuuta 2017 kehitykseen tehtävien investointien edistämistä koskevan yhteisen julkilausuman
                  10
               , jossa kehotetaan käymään jäsenneltyä keskustelua, jotta voidaan luoda monenvälinen kehys investointien edistämistä varten.

               (3)Keskustelujen nykyinen vaihe, jonka tarkoituksena on määrittää investointien edistämistä koskevan monenvälisen kehyksen mahdollisia osatekijöitä, päättyy uusimman aikataulun
                  11
                mukaan heinäkuussa 2019, joten neuvottelujen ensimmäinen vaihe alkaa todennäköisesti syksyllä 2019.

               (4)Täydentävien neuvotteluohjeiden hyväksyminen on tarpeen, jotta unionin kanta investointien edistämistä koskevissa tulevissa WTO-neuvotteluissa voidaan rajata tarkemmin.

               (5)Kauppapoliittisen komitean olisi 207 artiklan 3 kohdan nojalla jatkettava nimettynä komiteana, jota on kuultava neuvottelujen aikana,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Täydennetään komissiolle annettuja Dohan kehitysohjelmaan liittyviä neuvotteluohjeita liitteessä olevilla investointien edistämistä koskevaa monenvälistä kehystä koskevilla neuvotteluohjeilla.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59, 13. joulukuuta 2017.

                     (2)

                        Dohan kehitysohjelmaa koskevat valtuutukset vahvistetaan 25. lokakuuta 1999 – 18. heinäkuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä.

                     (3)

                        Viimeisimmässä 17. huhtikuuta 2019 pidetyssä kokouksessa, joka koski jäsenneltyjä keskusteluja investointien edistämistä koskevasta kehyksestä (INF/IFD/W/3) ja jossa käsiteltiin jäsenten esille tuomien kysymysten tarkistuslistaa, todettiin, että investointien edistämisessä on kyse vakaan, läpinäkyvän ja ennakoitavan ympäristön luomisesta suoria ulkomaisia investointeja varten maailmanlaajuisesti. Mainitun tarkistuslistan uusin versio on laadittu 9. marraskuuta 2018, ja se on toimitettu kaikille jäsenille 27. marraskuuta 2018 tilannearviointia ja tulevia vaiheita koskevan epävirallisen ilmoituksen liitteenä.

                     (4)

                        Tältä osin viitataan erityisesti 26. lokakuuta 1999, 8. joulukuuta 1999, 29. lokakuuta 2001, 21. marraskuuta 2001 ja 21. heinäkuuta 2003 annettuihin neuvoston päätelmiin (joissa todetaan nimenomaisesti, että Singaporen ja Dohan ministerikokouksissa annetut julkilausumat ja niihin liittyvät hyväksytyt tekstit sekä neuvoston aiemmat päätelmät muodostavat perustan unionin toimille Dohan kehitysohjelmaan liittyvissä neuvotteluissa), ja 5. joulukuuta 2003, 6. lokakuuta 2004, 19. heinäkuuta 2005 ja 18. lokakuuta 2005 annettuihin neuvoston päätelmiin (joissa muistutettiin, että lokakuun 1999 ja heinäkuun 2005 välisenä aikana annetut neuvoston päätelmät jäävät voimaan ja muodostavat yhdessä komission valtuutuksen Dohan kehitysohjelmaan liittyvissä neuvotteluissa) sekä 21. marraskuuta 2005, 12. kesäkuuta 2006, 10. maaliskuuta 2008 ja 18. heinäkuuta 2008 annettuihin neuvoston päätelmiin.

                     (5)

                        Kaupan ja investointien välistä suhdetta käsittelevä WTO:n työryhmä perustettiin vuonna 1997.

                     (6)

                        SEU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.7.2019
            COM(2019) 314 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston pääötkseksi
            Dohan kehitysohjelmaan liittyvien neuvotteluohjeiden täydentämisestä investointien edistämistä koskevasta monenvälisestä kehyksestä käytävien neuvottelujen osalta

               LIITE

               1.SÄÄNTÖJEN JA SITOUMUSTEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               1.Neuvoston antaman Maailman kauppajärjestössä (WTO) käytäviä Dohan kehitysohjelmaan liittyviä neuvotteluja koskevan valtuutuksen perusteella investointien edistämistä koskevien useammankeskisten neuvottelujen tavoitteena olisi oltava monenvälisen sääntökehyksen luominen suorien ulkomaisten investointien helpottamiseksi maailmanlaajuisesti. Tavoitteena on luoda läpinäkyvämpi, tehokkaampi ja ennakoitavampi ympäristö rajat ylittävien investointien helpottamiseksi. Tällaisessa kehyksessä olisi keskityttävä suoriin ulkomaisiin investointeihin puuttumatta lyhyisiin pääomasijoituksiin, ja sen tavoitteena olisi oltava oikeanlaisten edellytysten varmistaminen kestävää kehitystä edistäville kansainvälisille investoinneille siten, että samalla säilytetään isäntämaan mahdollisuus säännellä sijoittajien toimintaa omilla alueillaan.

               2.WTO:n yhdennessätoista ministerikokouksessa 70 WTO-jäsenen 13. joulukuuta 2017 hyväksymän kehitykseen tehtävien investointien edistämistä koskevan yhteisen julkilausuman mukaisesti näissä neuvotteluissa ei käsitellä markkinoille pääsyä, sijoitussuojaa eikä sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua.

               3.Neuvottelut olisi käytävä ja saatava päätökseen ottaen asianmukaisesti huomioon WTO-jäsenten oikeudet ja velvollisuudet, noudattaen avoimuuden ja osallistavuuden periaatteita ja tukeutuen voimassa oleviin WTO- sopimuksiin.

               4.Neuvotteluissa olisi pyrittävä laatimaan korkeatasoisia sääntöjä ja tekemään sitoumuksia ja saamaan mukaan mahdollisimman monta WTO-jäsentä. Neuvotteluissa olisi otettava huomioon WTO-jäsenten yksilölliset mahdollisuudet ja haasteet investointien edistämisessä. Sen vuoksi sääntöjen ja sitoumusten olisi oltava riittävän joustavia.

               5.Euroopan unionin (EU) sopimissa säännöissä ja sitoumuksissa olisi otettava huomioon voimassa olevissa WTO-sopimuksissa määrätty syrjimättömyysvelvoite siltä osin kuin kyseiset sopimukset ovat olennaisia ja niitä sovelletaan investointien edistämiseen.

               2.SÄÄNTÖJEN JA SITOUMUSTEN EHDOTETTU SISÄLTÖ

               6.Neuvotteluissa olisi laadittava WTO:n uusi sääntökehys, jolla helpotetaan suoria ulkomaisia investointeja. Tällä kehyksellä on tarkoitus luoda kansainvälisille investoinneille läpinäkyvä, tehokas ja ennakoitava ympäristö kaikenkokoisia EU:n yrityksiä varten, myös mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten, ja sillä olisi vahvistettava kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden valmiuksia houkutella suoria ulkomaisia investointeja ja sitä kautta lisätä niiden osallistumista globaaleihin arvoketjuihin.

               7.Neuvottelut käydään avoimella ja osallistavalla tavalla. Sen vuoksi niissä voidaan käsitellä kaikkia sellaisia investointien edistämiseen liittyviä näkökohtia, joita osallistuvat jäsenet ovat ehdottaneet. Kun otetaan huomioon investointien edistämisen monialaisuus, neuvotteluissa voidaan käsitellä mm. seuraavia kysymyksiä:

               –tekijät, joiden tavoitteena on investointitoimenpiteiden avoimuuden ja ennakoitavuuden parantaminen, mukaan lukien suorien ulkomaisten investointien kirjaamiseen ja toimintaan sovellettavat säännöt ja edellytykset (toimenpiteiden ja tietojen julkaiseminen ja saatavuus; ilmoittaminen WTO:lle; yhteyspisteet);

               –tekijät, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja nopeuttaa hallinnollisia menettelyjä ja vaatimuksia (hallinnolliset menettelyt ja asiakirjavaatimukset; hallinnollisten menettelyjen määräajat; keskeneräisten hakemusten käsittely; maksut ja palkkiot; hallinnollisten menettelyjen tarkistaminen; sähköisen hallinnon käyttö; keskitetyn asiointipisteen / yhden yhteyspisteen tyyppiset mekanismit; yhteysyksikön/oikeusasiamiehen tyyppiset mekanismit, myös suhteet asiaankuuluviin sidosryhmiin ja riitojen ehkäiseminen);

               –tekijät, joiden tarkoituksena on parantaa kansainvälistä yhteistyötä, tietojen jakamista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa (jäsenten välinen kansainvälinen yhteistyö; monenkeskinen kansainvälinen yhteistyö investointien edistämiseen liittyviä kysymyksiä käsittelevässä WTO:n komiteassa);

               –kehitysulottuvuus (vähemmän kehittyneiden maiden haasteet; parhaiden käytäntöjen jakaminen; erityis- ja erilliskohtelua koskevat määräykset; tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen) sekä yrityksen yhteiskuntavastuun ja kestävän kehityksen edistäminen.

               8.Euroopan unioni voi neuvotteluohjeiden mukaisesti käydä neuvotteluja myös muista suorien ulkomaisten investointien edistämiseen liittyvistä näkökohdista, joita osallistuvat jäsenet ehdottavat.

               9.Kaikkien Euroopan unionin hyväksymien sääntöjen tai sitoumusten olisi oltava EU:n säädöskehyksen mukaisia.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Sen jälkeen kun Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31 päivänä tammikuuta 2020 ja erosopimus tuli voimaan, Yhdistyneessä kuningaskunnassa alkoi siirtymäkausi, joka kestää 31 päivään joulukuuta 2020. Siirtymäkautta voidaan pidentää enintään yhdellä tai kahdella vuodella yhdellä päätöksellä, jonka EU ja Yhdistynyt kuningaskunta tekevät ennen 1 päivää heinäkuuta 2020 erosopimuksella perustetussa sekakomiteassa. Siirtymäkauden aikana unionin lainsäädäntöä – myös talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvää lainsäädäntöä – sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

               (3)Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  3
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  4
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  5
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (5)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (6)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  6
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (7)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (8)Covid-19-kriisi on tuonut esiin sisämarkkinoiden tarjoaman joustavuuden, joka auttaa sopeutumaan poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palvelujen ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan eri alueiden välillä niiden erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski Yhdistyneen kuningaskunnan sisällä. Tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Yhdistyneelle kuningaskunnalle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                nimellinen kasvu on enintään 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi budjettivuonna 2019–2020 ja budjettivuosina 2018–2019 ja 2019–2020 yhdessä tarkasteltuina. Budjettivuoden 2019–2020 toteutumatiedot ovat saatavilla syksyllä 2020.

               (12)Budjettivuoden 2019–2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman, joka budjettivuonna 2019–2020 oli 2,2 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että alijäämä on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2020–2021. Alijäämän ennustetaan kasvavan 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2021–2022 ja supistuvan 2,4 prosenttiin viimeistään budjettivuonna 2024–2025. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui arviolta 83,2 prosenttiin budjettivuonna 2019–2020, ja budjettivuoden 2019–2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan supistuvan 82,9 prosenttiin budjettivuonna 2020–2021. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario ei kuitenkaan enää vaikuta realistiselta, koska siinä ei ole otettu huomioon covid-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia. Lähentymisohjelman ennusteissa ei oteta huomioon myöskään toimia, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut toteuttavansa covid-19-pandemian johdosta. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (13)Yhdistynyt kuningaskunta on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä toimenpiteet eivät sisälly lähentymisohjelman ennusteisiin, mutta komission ennusteessa ne on otettu huomioon. Budjettitoimenpiteet ovat noin 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niihin sisältyvät tuki työntekijöille, itsenäisille ammatinharjoittajille ja yrityksille sekä sosiaalikulut. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut toimenpiteistä, jotka tukevat yritysten maksuvalmiutta, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös lainatakauksia (noin 16 % suhteessa BKT:hen). Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (14)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan –10,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2020–2021 ja –6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2021–2022 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 102,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2020–2021 ja 100,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Lähentymisohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ei oteta huomioon covid-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia, minkä vuoksi siinä esitetyt julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat ennusteet poikkeavat huomattavasti komission ennusteesta.

               (15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Yhdistyneen kuningaskunnan ennakoidaan ylittävän budjettivuonna 2020–2021 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (16)Tämänhetkinen covid-19-kriisi on aiheuttanut talous- ja sosiaalipoliittisia haasteita, jollaisia ei ole nähty vuosikymmeniin. Työttömyysasteen odotetaan nousevan lähes 3 prosenttiyksikköä 6,7 prosenttiin vuonna 2020, ja elpyvän hieman 6 prosenttiin vuonna 2021, kun se vuonna 2019 oli 3,8 prosenttia. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hyväksynyt hätätoimenpiteitä häiriön kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. Suoran finanssipoliittisen tuen kustannukset riippuvat kysynnästä, mutta ne voivat nousta noin 110 miljardiin puntaan (5,5 % suhteessa BKT:hen), minkä lisäksi tulevat 330 miljardin takaukset pankkilainoille (16 % suhteessa BKT:hen). Työllisyyden suojelemiseksi on otettu käyttöön työajan lyhentämisjärjestelyjä, ja lisäksi on toteutettu toimenpiteitä itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi. Yleistukijärjestelmän (Universal Credit) mukaisten ennakkomaksujen kattavuutta ja kelpoisuusehtoja on väliaikaisesti parannettu ja järjestelmän perusteella maksettavan perusavustuksen määrää väliaikaisesti korotettu 12 kuukauden ajaksi. Paikallisviranomaisille on myös luvassa kertaluonteista lisärahoitusta haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten ja kotitalouksien tukemiseksi. Hallitus on myös ilmoittanut, että koronaviruksen vuoksi vaikeuksiin joutuneet asunnonomistajat voivat saada asuntolainan lyhennyksiin kolmen kuukauden lykkäyksen.

               (17)Englannin keskuspankki on tukenut yritysten rahoitusasemaa alentamalla korkokantaansa kahdesti, 0,75 prosentista yhteensä 0,1 prosenttiin, ja alentamalla vastasyklisen pääomapuskurikannan 0 prosenttiin aiemmalta uralta, joka tähtäsi sen nostamiseen 2 prosenttiin viimeistään joulukuussa 2020. Lisäksi se on kasvattanut joukkovelkakirjojen osto-ohjelman 645 miljardiin puntaan ja kohdentanut lisätukea liikepankeille, jotka myöntävät reaalitaloudelle lainarahoitusta, valtion lainatakausten ohella. Hallitus on tarjonnut joillakin aloilla yritysmaksujen lykkäämistä vuodella sekä alv-maksujen lykkäyksiä ja pienemmille yrityksille käteisavustuksia. Maksuvalmiustukea on myönnetty myös takauksina ja avustuksina erityisen valtiontukijärjestelyn (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, CBILS) puitteissa. Järjestely on tarkoitettu pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille), joiden liikevaihto alittaa tietyn kynnysarvon, ja se on toteutettu käyttäen erilaisia yritysrahoitustuotteita, kuten uusiutuvia luottojärjestelyjä ja muita tuotteita, muun muassa määräaikaisia luottoja. Lisäksi kaikilla toimialoilla on otettu käyttöön yleinen järjestelmä, josta voidaan myöntää maksuvalmiustukea paitsi pk-yrityksille, myös suuremmille yrityksille, esimerkiksi investointitukena. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky.

               (18)Covid-19-pandemia on osoittanut, että Yhdistyneen kuningaskunnan terveydenhuoltojärjestelmän varautumistaso ja kapasiteetti eivät riitä tällaisiin epidemioihin vastaamiseen erityisesti hoitolaitosten, henkilöstön ja tarvikkeiden osalta. Tämän seurauksena covid-19-potilaille on jouduttu hätätilanteessa perustamaan tilapäisiä kenttäsairaaloita eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Maan valmistusteollisuutta kehotettiin muuttamaan tuotantolinjojaan niin, että ne voisivat valmistaa kiireellisesti lisää lääkinnällisiä laitteita, kuten hengityskoneita, odotettuun kysyntään vastaamiseksi. Covid-19-kriisi on entisestään kärjistänyt terveysalan työvoimapulaa. Vastaavien kriisien hallitsemiseksi tulevaisuudessa on tehtävä investointeja terveydenhuoltojärjestelmään kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tehokkaat ja hyvin resursoidut kansanterveystoimenpiteet mukaan lukien. Investoinneilla olisi pyrittävä järjestämään tarvittavat laitteet, laitoskapasiteetti ja tarvittava ammattitaitoinen henkilöstö ja yleensä varmistamaan valmiudet tarjota kaikki tarvittavat säännölliset terveyspalvelut, covid-19-tautia tai muita vastaavia tartuntatauteja sairastavien potilaiden hoidon ohella.

               (19)Tämänhetkisellä kriisillä on todennäköisesti erityisen suuret vaikutukset kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, joiden köyhyys pahenee entisestään. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski lisääntyi jo ennen kriisiä, vaikka työttömyysluvut olivat ennätyksellisen alhaiset. Työssäkäyvien köyhyys ja lasten köyhyys on niin ikään yleistä. Sosiaalietuuksien leikkaukset ja uudistukset uhkaavat heikentää Yhdistyneen kuningaskunnan vero- ja etuusjärjestelmän vahvasti köyhyyttä vähentävää vaikutusta. Tukea kaikkein heikoimmassa asemassa oleville, erityisesti köyhyydessä eläville lapsille, olisi lisättävä, varsinkin kun otetaan huomioon, että kriisin odotetaan entisestään lisäävän tuloeroja.

               (20)Työn tuottavuuden parantaminen on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen suuri haaste. Tuotos työtuntia kohti on Yhdistyneessä kuningaskunnassa huomattavasti matalampi kuin useimmissa muissa kehittyneissä talouksissa ja vain hieman korkeampi kuin ennen finanssikriisiä. BKT:n kasvu on ollut seurausta työllisyyden kasvusta, sillä tuottavuus ei ole viime aikoina juurikaan kasvanut. Kireistä työmarkkinoista huolimatta työn tuottavuus on pysynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa pääosin samalla tasolla vuoden 2018 alusta lähtien. Reaalipalkkojen kasvu on niin ikään pysynyt hitaana. Monet Yhdistyneen kuningaskunnan osat ovat suhteellisen köyhiä, ja investoinnit osaamiseen ja infrastruktuuriin suhteellisen vähäisiä. Matalapalkkaisten työntekijöiden rajalliset urakehitysnäkymät vaikuttavat kielteisesti sekä tuottavuuteen että köyhyyteen. Tämän tilanteen odotetaan jatkuvan, ja se voi jopa pahentua covid-19-kriisin vuoksi. Viimeaikainen pandemia tuo merkittäviä haasteita myös Yhdistyneen kuningaskunnan koulutusjärjestelmille etenkin etäopiskelun vuoksi ja siksi, että pääsy muodolliseen koulutukseen vaihtelee. Tuottavuutta olisi syytä lisätä puuttumalla laaja-alaisiin ongelmiin, kuten laitteisiin, infrastruktuuriin ja tutkimus- ja kehittämistoimiin tehtyjen investointien vähäisyyteen ja erityisesti perustaitojen ja teknisten taitojen osaamisvajeisiin. Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii investoimaan enemmän tutkimukseen ja innovointiin ja parantamaan nykyisten teknologioiden käyttöä koko taloudessa.

               (21)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on jatkuva asuntopula. Alalla on ilmennyt kapasiteettirajoituksia, eikä asuntorakentaminen riitä vastaamaan arvioituun kysyntään. Uusia asuntoja varten saatavilla olevan tonttimaan määrää ja sijaintia rajoittaa maamarkkinoiden tiukka sääntely erityisesti suurten kaupunkien läheisyydessä. Rakennusala on edelleen avainasemassa asumisen sekä tulevien energiatehokkuus- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. Asuntojen lämmitykseen käytettävän energian vähentäminen on kuitenkin vaikeaa, kun otetaan huomioon asuntokannan ikä ja hidas uusiutuminen. Vuosikymmeniä liian vähäisinä jatkuneiden julkisten investointien jälkeen hallitus on nyt alkanut korjata infrastruktuuri-investointien vajetta. Investoinnit uusiutuviin energialähteisiin ovat edistyneet rohkaisevasti, ja energia-alalla on onnistuttu vähentämään päästöjä huomattavasti. Ilmastoneutraaliuteen siirtymiseen liittyy kuitenkin vielä haasteita koko taloudessa. Yhdistyneen kuningaskunnan maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkojen käyttö on saavuttamassa enimmäiskapasiteettinsa, mikä lisää ruuhkia ja ilman pilaantumista. Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteena on olla nollapäästöisten ajoneuvojen eturintamassa, mutta valtaosa rautatieverkosta on yhä sähköistämättä. Vaikka valokuituverkkojen kattavuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa on edelleen vaatimaton, verkkokilpailu valokuitumarkkinoilla on kasvussa, koska hallitus on huomattavasti lisäämässä julkista tukea valokuituverkon käyttöönotolle. Tällaiset investoinnit digitaaliseen infrastruktuuriin edellyttävät kuitenkin myös digiosaamisen parantamista, sillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa on rakenteellinen pula tietotekniikan asiantuntemuksesta.

               (22)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä siirtymäkauden päättymiseen asti.

               (23)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Yhdistynyt kuningaskunta edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (24)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa
                  8
               . Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (25)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä;

               2.varmistaa sosiaalisen suojelun järjestelmän asianmukaisuuden ja kattavuuden, jotta voidaan tukea kaikkia ja erityisesti niitä, joihin kriisi on vaikuttanut eniten;

               3.edistää innovointia ja tukee inhimillisen pääoman kehittämistä; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti asuntosektoriin, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön ja, kestävään liikenneinfrastruktuuriin sekä nopeisiin laajakaistaverkkoihin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Unkarin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Unkarin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Unkaria koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  2
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  3
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  4
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  5
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  6
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Unkaria kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, joilta puuttuu keskeisiä varoja tai jotka ovat selvästi riippuvaisia liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava riski, että alueelliset erot Unkarissa kasvavat, mikä pahentaa kaupunki- ja maaseutualueiden välillä havaittua eriävää kehitystä. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Unkari toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Unkariin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

               (12)Neuvosto suositti 14 päivänä kesäkuuta 2019 Unkarille sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  7
                on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Koska yleinen poikkeuslauseke on aktivoitu, merkittävän poikkeaman menettelyn mukaiset lisätoimet eivät kuitenkaan ole Unkarin kohdalla perusteltuja.

               (13)Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 2,0 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennustetaan supistuvan 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja vähenevän asteittain 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Julkinen velka suhteessa BKT:hen supistui 66,3 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 72,6 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin. Julkisen talouden kehitysarvioihin liittyy maakohtaisia riskejä, jotka liittyvät ennakoitua suurempiin menoihin (loppuvuotta kohden kasvavia menoja koskevien aiempien suuntausten mukaisesti) sekä mahdollisesti ennakoitua pienempiin tuloihin, sillä ennuste näyttää perustuvan jonkinasteiseen tulojen noususuuntaukseen.

               (14)Unkari on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä tehohoitokapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, ja ne rahoitetaan kokonaan kohdentamalla menoja uudelleen talousarvion sisällä, hyödyntämällä varauksia ja ottamalla käyttöön uusia veroja. Niihin sisältyy toimenpiteitä työmarkkinoiden tukemiseksi, yrityksille tarkoitettuja verohelpotuksia sekä lääketieteelliseen hätätilanteeseen liittyviä kustannuksia. Lisäksi on ilmoitettu lisätoimenpiteistä, joilla on tarkoitus tukea elpymistä (1,4 % suhteessa BKT:hen) ja työmarkkinoita (0,4 % suhteessa BKT:hen), mutta niitä ei ole vielä täsmennetty. Unkari on myös hyväksynyt toimenpiteitä, joilla ei ole suoraa vaikutusta julkiseen talouteen mutta joilla tuetaan yritysten maksuvalmiutta. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa niiden arvioidaan olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi viranomaiset valmistelevat lisätoimenpiteitä, jotka ovat 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Niihin sisältyy lainatakausohjelmia ja valtion takaamia lainoja. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa esitetty finanssipoliittisten toimenpiteiden kokonaisvaikutus julkiseen talouteen poikkeaa komission 2020 kevään talousennusteesta, sillä komissio on ottanut arvioinnissaan huomioon ainoastaan ne toimenpiteet, jotka oli määritelty riittävän tarkasti. Unkarin hyväksymät toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen mukaisia. Määrittämällä ja hyväksymällä kaikki ilmoitetut toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (15)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Unkarin julkisen talouden rahoitusasema on –5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –4,0 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 75,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.

               (16)Neuvosto totesi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla 14 päivänä kesäkuuta 2019, että Unkarin oli havaittu vuonna 2018 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto suositteli 14 päivänä kesäkuuta 2019 Unkarille tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 4,7 prosenttia vuonna 2020. Tämä vastaisi 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,75 prosentin sopeutusta vuonna 2020. Neuvosto antoi 5 päivänä joulukuuta 2019 päätöksen (EU) 2019/2172
                  8
               , jossa todettiin, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta, ja antoi tarkistetun suosituksen. Neuvosto pyysi 5 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan suosituksessa Unkaria toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,7 prosenttia vuonna 2020. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Komission kokonaisarvion pohjalta ja ottaen huomioon yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi vuodeksi 2020, mikä mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, Unkarin katsotaan toteuttaneen tehokkaita toimia 5 päivänä joulukuuta 2019 annetun suosituksen johdosta.

               (17)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Unkarin ennakoidaan vuonna 2020 ylittävän alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (18)Hallitus julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 poikkeustilan. Maaliskuun 12 päivänä rajat suljettiin matkustajilta lukuun ottamatta maahan palaavia kansalaisia ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien maiden kansalaisia sekä säännöllisiä rajatyöntekijöitä. Tavaroiden kauttakuljetus oli edelleen sallittua. Varhaiskasvatuslaitokset, koulut ja yliopistot suljettiin 16 päivänä maaliskuuta 2020, ja oppilaitokset siirtyivät etäopetukseen. Muita kuin välttämättömiä tarvikkeita myyvät kaupat velvoitettiin 17 päivästä maaliskuuta 2020 alkaen sulkemaan ovensa klo 15, ja ravintolat saivat olla avoinna pelkästään noutoruokapalveluja varten. Maaliskuun 28 päivänä 2020 otettiin käyttöön osittainen ulkonaliikkumiskielto, ja ihmiset saivat poistua omalta asuinalueeltaan vain asianmukaisesti perustelluista syistä ja pitäen turvaväliä muihin ihmisiin. Ennen covid-19-epidemiaa Unkarin talous oli asteittain hidastumassa useiden vuosien huomattavan kasvu jälkeen. Reaalinen BKT kasvoi 4,9 prosenttia vuonna 2019. Koronavirusepidemian puhjettua otettiin suhteellisen nopeasti käyttöön rajoittamistoimenpiteitä, ja tautitapausten viralliset määrät ovat toistaiseksi pysyneet pieninä. Globaalin taantuman odotetaan kuitenkin vaikuttavan vientiin erityisen voimakkaasti, sillä vientiä hallitsevat erittäin suhdanneherkät teollisuudenalat, kuten autoteollisuus. Sen odotetaan iskevän myös matkailuun ja liikennepalveluihin, jotka kärsivät matkustusrajoituksista. Talouden ennustetaan kääntyneen maaliskuussa jyrkkään taantumaan, mutta sen odotetaan elpyvän vähitellen vuoden jälkipuoliskolta alkaen, kun rajoittamistoimenpiteistä todennäköisesti luovutaan asteittain. Työttömyys saattaa kasvaa nopeasti työmarkkinoiden joustavuuden vuoksi. Talouden suorituskyky riippuu vuonna 2020 liikkumisrajoitusten kestosta sekä talouspoliittisista toimista. Euroopan komission kevään talousennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu 7 prosenttia vuonna 2020 ja elpyy 6 prosenttia vuonna 2021.

               (19)Hallitus on ilmoittanut maaliskuun puolivälistä lähtien useista vaiheittain toteutettavista toimenpidekokonaisuuksista, joilla lievennetään covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Keskuspankki on hyväksynyt toimenpiteitä maksuvalmiuden tarjoamiseksi rahoitusalalle. Muita toimenpiteitä, joilla tarjotaan likviditeettiä kotitalouksille ja yrityksille, ovat muun muassa i) yritysten ja kotitalouksien laina- ja rahoitusleasing-sopimuksia koskeva maksulykkäys 31 päivään joulukuuta 2020 saakka ja ii) korkokaton vahvistaminen kulutusluotoille. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Muihin toimenpiteisiin, jotka koskevat lähinnä kriisistä eniten kärsineitä aloja, kuten matkailua ja palveluja, sisältyy väliaikaisia veronalennuksia ja verovapautuksia, investointitukia, infrastruktuurin kehittämistä, tuettuja ja taattuja lainoja sekä pääomaohjelmia. Hallitus on työpaikkojen säilyttämiseksi käynnistänyt kaksi erityyppistä työajan lyhentämisjärjestelyä. Yleinen järjestely kattaa eräin edellytyksin enintään 70 prosenttia palkan menetyksestä kolmen kuukauden ajan, ja erityinen järjestely taas on tarkoitettu tutkimus- ja kehittämisalan työntekijöille. Hallitus aikaisti aiemmin suunniteltua sosiaaliturvamaksujen leikkausta yhdellä vuosineljänneksellä ja ilmoitti terveydenhuoltoalan kertaluonteisesta palkanlisästä. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä on tarkoitus tukea yrityksiä ja säilyttää työpaikat, mutta niiden soveltamisala ja kattavuus ovat rajalliset verrattuna useimpiin muihin EU:n jäsenvaltioihin. Lisäksi toimenpiteet on tarkoitus rahoittaa kohdentamalla määrärahoja uudelleen talousarvion eri lukujen välillä sekä vasta toteutetuilla veronkorotuksilla. Näin ollen niillä odotetaan olevan rajallinen vaikutus makrotalouden vakauttamisen kannalta.

               (20)Terveystulokset jäivät monilta osin useimpia jäsenvaltioita heikommiksi, mikä johtuu muun muassa riskitekijöiden suuresta esiintyvyydestä väestössä ja terveydenhuollon tehottomasta tarjonnasta. Julkisen rahoituksen osuus terveydenhuoltomenoista oli Unkarissa huomattavasti pienempi kuin EU:ssa keskimäärin. EU:n keskiarvoa suurempi määrä unkarilaisia joutuu itse maksamaan terveydenhuoltomenoja, ja yhä useammat joutuvat turvautumaan yksityisiin terveydenhuoltopalveluihin. Tämä pahentaa unkarilaisten kotitalouksien riskiä joutua taloudellisiin vaikeuksiin, mikä puolestaan vaikuttaa sosiaaliseen tasa-arvoon ja terveystuloksiin. Tarvitaan lisää investointeja ja kattavia uudistuksia, jotta voidaan järkeistää terveydenhuoltojärjestelmän resurssien käyttöä, vähentää eriarvoisuutta terveydenhuollon saatavuudessa ja parantaa hoidon laatua. Ehkäisevän terveydenhuollon ja perusterveydenhuollon rahoitus on riittämätöntä, ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia parantaa terveydenhuoltojärjestelmän laatua, saatavuutta ja kustannustehokkuutta ei hyödynnetä tarpeeksi. Vaikka viranomaiset ovat ryhtyneet toimiin vähentääkseen huomattavaa terveydenhuoltohenkilöstön puutetta Unkarissa, terveydenhuollon työntekijöiden epätasainen alueellinen jakautuminen heikentää yhä hoidon saantia joillakin alueilla sekä eräiden haavoittuvien ryhmien, kuten syrjäytyneiden romaneiden, keskuudessa. Myös vammaisilla on ongelmia hoidon saannissa. Covid-19-pandemian terveydenhuoltojärjestelmille aiheuttaman kysyntähäiriön vuoksi tarvitaan nopeita toimia, jotta voidaan ratkaista nämä rakenteelliset ongelmat ja parantaa Unkarin terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä.

               (21)Pandemialla saattaa olla merkittäviä sosioekonomisia seurauksia. Lisäksi on vielä arvioitava, millaisia vaikutuksia on 18 päivänä maaliskuuta 2020 hyväksytyllä hallituksen asetuksella, joka mahdollistaa kahdenvälisesti sovitut poikkeukset työlainsäädännöstä. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 7,0 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 6,1 prosenttiin vuonna 2021. Kriisistä pahiten kärsivien alojen osuus Unkarin taloudesta on suuri, sillä niiden palveluksessa on matalan tai keskitason osaamistason työntekijöitä, joilla on erittäin joustavat työsopimukset. Kokonaistyöllisyysaste parani vuoden 2020 alkuun asti merkittävästi voimakkaan talouskasvun myötä, mutta kaikki ryhmät eivät ole hyötyneet tästä kehityksestä tasapuolisesti. Eri taitotasojen työntekijöiden sekä miesten ja naisten väliset työllisyyserot ovat edelleen suuria verrattuna EU:n keskiarvoon. Miesten ja naisten työllisyysero johtuu osittain laadukkaan lastenhoidon vähäisestä tarjonnasta. Julkinen työllistämisohjelma on osoittautunut tehottomaksi osallistujien ohjaamisessa työpaikkoihin yleisillä työmarkkinoilla. Vaikka ohjelmaa on supistettu, se on edelleen mittava. On tarpeen tehostaa ja kohdentaa muita toimenpiteitä, joilla työttömiä tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevia autetaan tehokkaasti löytämään työtä tai saamaan koulutusta. Työttömyysetuuksien kesto on EU:n lyhin, enintään kolme kuukautta, mikä on huomattavasti vähemmän kuin työpaikan löytämiseen keskimäärin tarvittava aika, edes suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti sosiaalisen suojelun järjestelmillä ja toimenpiteillä on suojeltava niitä, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa, sekä itsenäisiä ammatinharjoittajia ja työttömiä. Työajan lyhentämisjärjestelyt, joissa työntekijät saavat valtiolta tulotukea tekemättä jääneiltä työtunneilta, ovat hyvä keino suojella työllisyyttä. Pandemian aikana työajan lyhentämisjärjestelyt ovat tehokkaimmillaan silloin, kun niiden hallinnointi on yksinkertaista ja nopeaa eikä tukikelpoisuutta ole rajoitettu tiettyihin aloihin tai yritystyyppeihin.

               (22)Unkarin yleinen köyhyystilanne koheni ennen kriisiä, mutta suuntaus voi kääntyä nopeasti taantuman aikana. Tuloerot ovat kasvaneet viime vuosikymmenen aikana johtuen osittain vero- ja etuusjärjestelmän muutoksista. Ennen covid-19-epidemiaa vakava aineellinen puute sekä aineellinen ja sosiaalinen puute olivat hyvin yleisiä erityisesti monilapsisten kotitalouksien ja romaniväestön keskuudessa. Kuntien tarjoamien sosiaalisten vuokra-asuntojen vähäisyys ja vuokralaisille tarkoitetun taloudellisen tuen puute haittaavat liikkuvuutta. Vähimmäistoimeentuloetuus on pysynyt nimellisesti muuttumattomana vuodesta 2012 lähtien ja on EU:n pienimpiä. Pandemian odotetaan koettelevan eniten haavoittuvia ryhmiä, joilla ei ole mahdollisuutta saada hoitoa ja olennaisia palveluja ja jotka asuvat ahtaasti. Talouksien elpyessä tarvitaan toimenpiteitä, joilla edistetään näiden ryhmien aktivoimista ja integroitumista työmarkkinoille. Koulutustulokset olivat jo ennen kriisiä EU:n keskiarvoa heikompia, ja oppilaiden sosioekonominen tausta vaikuttaa voimakkaasti tuloksiin. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen oli yleistä erityisesti romanioppilaiden keskuudessa. Haavoittuvien ryhmien vähäinen osallistuminen laadukkaaseen koulutukseen on hukattu mahdollisuus kartuttaa inhimillistä pääomaa ja lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Opettajien palkat ovat EU:n pienimpiä. Korkea-asteen koulutukseen osallistuvien vähäinen määrä ei vastaa korkeasti koulutettujen työntekijöiden suurta kysyntää. Odottamaton siirtyminen etäopetukseen kasvattaa todennäköisesti entisestään eriarvoisuutta. Vuosittain toteutettavista kansallisista osaamiskokeista saatu näyttö viittaa siihen, että digitaalisen opetuksen kautta on vaikeaa saavuttaa monia oppilaita, koska digitaaliset välineet puuttuvat. Etäopetus vaikuttaa kielteisesti heikoista lähtökohdista tuleviin oppilaisiin myös sen takia, että oppilaiden perheet asuvat ahtaasti ja vanhempien koulutustaso on alhainen. Hiljattain toteutetut ja käynnissä olevat investoinnit koulutuksen digitalisointiin ovat olleet tärkeitä, ja niitä on jatkettava.

               (23)Covid-19-kriisin yhteydessä on erityisen tärkeää varmistaa kriittisen infrastruktuurin toiminta ja tavaroiden vapaa liikkuvuus kaikkialla sisämarkkinoilla sekä seurata toimitusketjujen moitteetonta toimintaa ja varmistaa se yhteistyössä naapurimaiden kanssa. Unkari on pieni ja avoin talous, ja tavaraliikenne sen rajojen yli on intensiivistä. Lisäksi monet unkarilaiset työskentelevät ulkomailla ja ylittävät rajan viikoittain. Unkari saattaa myös tarvita muista maista tulevia kausityöntekijöitä maataloudessa. Tämänhetkiset matkustusrajoitukset saattavat viivästyttää tavaroiden ja työntekijöiden liikkumista, mutta niitä voitaisiin lieventää varmistamalla vihreät kaistat rajoilla.

               (24)Palvelujen osalta vähittäiskauppa on yksi niistä aloista, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, sillä toimenpiteet ovat estäneet monilta yrityksiltä kaiken toiminnan tai rajoittaneet niiden toimintaa huomattavasti. Sääntelyn joustavoittaminen auttaisi osaltaan vähittäiskauppaa elpymään covid-19-pandemian jälkeen. Säänneltyjen ammattien määrä on Unkarissa EU:n suurin. Asiantuntijapalveluilla voidaan merkittävästi edistää kriisistä ulospääsyä ja tukea elpymistä kriisin jälkeen. Näin ollen ammatteihin pääsyn ja ammatin harjoittamisen sujuvuuden varmistaminen yksinkertaistamalla sääntelykehyksiä ja niihin liittyviä hallinnollisia menettelyjä on ratkaisevan tärkeää erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille ja mikroyrityksille, myös yksityisille ammatinharjoittajille, joihin kriisi on vaikuttanut erityisen voimakkaasti. Yrityksille lainojen ja takausten muodossa annettava maksuvalmiustuki, joka suunnataan etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, on äärimmäisen tärkeää, ja välittäjien on huolehdittava siitä, että tämä tuki jaetaan yrityksille nopeasti ja tehokkaasti. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Pienten ja keskisuurten yritysten kassavirtatilannetta voidaan edelleen parantaa sallimalla verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksulykkäykset ja nopeuttamalla viranomaisten sopimusperusteisia maksuja. Vastaperustetut startup- ja scale-up-yritykset saattavat tarvita erityistukea esimerkiksi riskipääomarahastoille suunnattuina kannustimina, joiden tarkoituksena on lisätä niiden sijoituksia näihin yrityksiin. Nämä tukitoimenpiteet voivat myös auttaa välttämään strategisesti tärkeiden eurooppalaisten yritysten pakkomyyntiä.

               (25)Tutkimus ja innovointi ovat olennaisia kasvun ja kilpailukyvyn vetureita pitkällä aikavälillä. Unkari luokitellaan innovaatioiden osalta keskitasolle. Korkean osaamistason työntekijöiden puute on keskeinen innovoinnin este. Tutkimus- ja kehittämismenot kasvavat hitaasti, ja niiden lisäys johtuu etupäässä yrityssektorista. Unkarilaiset tutkimus- ja kehitysalan yritykset saavat eniten julkista tukea EU:ssa. Sen sijaan julkisen sektorin tutkimus- ja kehittämismenot ovat vähentyneet viime vuosikymmenen aikana. Investoinnit innovatiivisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä yritysten, tutkimusalan, tiedemaailman ja julkisen sektorin välisen yhteistyön lujittaminen parantavat maan tutkimus- ja innovointivalmiuksia, joita tarvitaan covid-19-kriisistä selviytymiseksi. Elpyminen edellyttää investointeja julkiseen tutkimukseen ja innovointiin sekä kannustavaa tutkimusympäristöä.

               (26)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös uudistusten avulla. Unkarin kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa todetaan, että ilmasto- ja energiasiirtymän onnistuminen edellyttää investointeja. Yhdessä digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään tehtävien investointien kanssa ne lisäävät Unkarin talouden kestävyyttä ja häiriönsietokykyä sen jälkeen, kun maa on toipunut kriisistä. Asuntosektorin energiatehokkuus on tällä hetkellä alhainen, mikä pahentaa ilman pilaantumista. Jatkuvalla ilmanlaatustandardien rikkomisella on vakavia seurauksia terveydelle ja ympäristölle. Eniten ilmaa pilaavat muun muassa kotitalouksien kiinteän polttoaineen poltto, maatalous ja liikenne. Vain 1 prosentti kokonaisenergiankulutuksesta katetaan vähähiilisillä uusiutuvilla energialähteillä, ja erittäin saastuttavan biomassan osuus on noin 10 prosenttia. Aurinkosähköjärjestelmien osuus oli aluksi alhainen, mutta niiden määrä näyttää kasvavan nopeasti. Unkari aikoo kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa ja pitkän aikavälin tavoitteeksi asetetun ilmastoneutraaliuden mukaisesti lisätä uusiutuvien energialähteiden ja ennen kaikkea aurinkoenergian osuutta. Tämänhetkisessä taloustilanteessa energiapolitiikalla voidaan luoda vihreää kasvua ja edistää osaltaan talouden elpymistä. Liikenneruuhkat olivat jatkuvasti paheneva ongelma covid-19-pandemian puhkeamiseen asti, niillä on ollut kielteisiä vaikutuksia talouteen, ja ne ovat lisänneet kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman pilaantumista. Etätyömahdollisuuksien laajentaminen ja houkuttelevammat julkisen liikenteen järjestelmät auttaisivat osaltaan lieventämään liikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia. Kiertotalous on vielä alkuvaiheessa, yhdyskuntajätteen kierrätys on riittämätöntä, eivätkä taloudelliset ohjauskeinot tarjoa riittäviä kannustimia. Kaatopaikkasijoitus on edelleen ensisijainen jätehuoltomenetelmä. Veden laatuun ja vesihuoltoon liittyy edelleen ongelmia. Kansalaisten digitaaliset taidot ja digitaalisen teknologian käyttö yrityksissä ja julkisissa palveluissa ovat edelleen EU:n keskiarvon alapuolella. Toimia tehokkaiden digitaalisten julkisten palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille ja yrityksille olisi jatkettava. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Unkaria vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  9
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Unkari voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (27)Vastauksena covid-19-epidemiaan hallitus julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 poikkeustilan. Sen kestoa ei määritelty ennalta, ja hallitus voi harkintansa mukaan jatkaa sen voimassaoloa tai lopettaa sen. Hallituksen toteuttamat käytännön toimenpiteet ovat voimassa poikkeustilan päättymiseen saakka. Parlamentti hyväksyi 30 päivänä maaliskuuta 2020 uuden lain, joka antaa hallitukselle valtuudet kumota asetuksella minkä tahansa lain. Hallitukselle myönnetyt poikkeusvaltuudet näyttävät laajemmilta kuin muissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon laajalti määriteltyjen valtuuksien ja selkeästi määritellyn aikarajan puuttumisen yhteisvaikutus. Eräät poikkeusvaltuuksien nojalla toteutetut hätätoimenpiteet herättävät kysymyksiä niiden tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, häiritsevät liiketoimintaa ja horjuttavat sääntely-ympäristön vakautta. Niihin sisältyy mahdollisuus poiketa työlainsäädännöstä, sotilasyhteyshenkilöiden lähettäminen strategisesti tärkeisiin yrityksiin ja erään julkisen osakeyhtiön asettaminen valtion valvontaan. Kuten 15 päivänä toukokuuta 2020 todettiin, pääministeri Viktor Orbán odottaa, että hallitus voi palauttaa koronaviruspandemian johdosta saamansa poikkeusvaltuudet takaisin parlamentille toukokuun lopulla. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden lujittaminen olisi myös ratkaisevan tärkeää, jotta voitaisiin varmistaa hätätoimenpiteiden tehokas valvonta.

               (28)Työmarkkinaosapuolten osallistuminen toimintapoliittisiin aloitteisiin ja täytäntöönpanoon on ollut viime vuosina riittämätöntä. Tämä on heikentänyt päätöksenteon laatua ja ennakoitavuutta ja lisännyt politiikkatoimiin liittyvien virheiden mahdollisuutta. Kuulemiset ja vaikutustenarvioinnit on jätetty toistuvasti tekemättä ja sen sijaan on sovellettu erityisiä lainsäädäntömenettelyjä, kuten yksittäisten parlamentin jäsenten lakialoitteita ja nopeutettuja menettelyjä. Sidosryhmien osallistuminen on vähentynyt edelleen tilanteessa, jossa hallitseminen perustuu hallituksen asetuksiin. Tähän vaikuttaa myös hallituksen 18 päivänä maaliskuuta 2020 antama asetus, joka mahdollistaa kahdenvälisesti sovitut poikkeukset työlainsäädännöstä.

               (29)Kilpailun puute julkisissa hankinnoissa on edelleen merkittävä huolenaihe, sillä kilpailun lisääminen on keskeinen keino selviytyä kriisistä, elvyttää pienyritysten toimintaa ja auttaa taloutta käynnistymään uudelleen. Julkisia hankintoja koskevista uusista lainsäädäntömuutoksista ja digitalisaatiosta huolimatta lähes puolessa kaikista julkisista tarjouskilpailuista esitetään vain yksi tarjous. Vain yhden tarjouksen käsittävien menettelyjen suuri määrä heikentää julkisten hankintojen järjestelmän tehokkuutta. Julkisten hankintojen ammatillistaminen saattaisi osaltaan parantaa unionin sääntöjen noudattamista ja mahdollistaa strategiset hankinnat. Komissio on viime vuosina tarkastanut julkisia hankintoja, jotka ovat liittyneet unionin osittain rahoittamiin hankkeisiin. Tarkastukset ovat paljastaneet järjestelmällisiä puutteita ja heikkouksia julkisia hankintoja koskevassa valvontajärjestelmässä. Vuonna 2019 komissio määräsi Unkarille näiden puutteiden johdosta noin 1 miljardin euron arvosta rahoitusoikaisuja.

               (30)Aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttuminen on keskiössä pyrittäessä parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Unkari on ryhtynyt toimiin aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi panemalla täytäntöön aiemmin sovitut kansainväliset ja eurooppalaiset aloitteet. Lähdeveron perimättä jättäminen Unkarissa sellaisista tuloista, jotka ohjataan offshore-rahoituskeskuksiin, saattaa kuitenkin tarjota keinon siirtää voittoja EU:n ulkopuolelle maksamatta oikeudenmukaista osuutta veroista. Vaikka offshore-rahoituskeskuksiin suuntautuneet tulovirrat, kuten rojaltit, korot ja osingot, olivat suhteellisen pieniä vuosina 2013–2017, Unkariin ja Unkarista muihin maihin suuntautuu vaihtelevia ja suhteellisen suuria pääomavirtoja erillisyhtiöiden välityksellä, mikä viittaa potentiaaliseen aggressiivisen verosuunnittelun riskiin.

               (31)Covid-19-kriisin yhteydessä on erityisen tärkeää varmistaa kriittisen infrastruktuurin toiminta ja tavaroiden vapaa liikkuvuus kaikkialla sisämarkkinoilla sekä seurata toimitusketjujen moitteetonta toimintaa ja varmistaa se yhteistyössä naapurimaiden kanssa. Näin ollen se, että ryhdytään purkamaan covid-19-kriisin aikana hyväksyttyjä toimenpiteitä, erityisesti lääkeaineiden ja -tuotteiden viennin rajoituksia, joiden tarkoituksena oli varmistaa ensisijaisesti Unkarin sisäiset toimitukset, auttaa vastaamaan kansalaisten tarpeisiin kaikkialla EU:ssa yhdenmukaisesti ja solidaarisuuden hengessä ja välttämään toimitusketjuissa ilmenevien puutteiden ja häiriöiden riskiä. Viime kädessä se tasoittaa tietä EU:n koordinoimalle menestyksekkäälle covid-ulospääsystrategialle.

               (32)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (33)Korruptio, julkisen tiedon saatavuus ja tiedotusvälineiden vapaus herättivät huolta jo ennen kriisiä. Nyt kehitys on niiden osalta vaarassa taantua vielä enemmän poikkeustilan takia, sillä valvontamekanismit ovat heikentyneet. Tutkinta ja syytteeseenpano vaikuttavat Unkarissa tehottomammilta kuin muissa jäsenvaltioissa. Korkean tason korruptiosta ei nosteta syytteitä järjestelmällisesti ja päättäväisesti. Väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa edelleen aihetta huoleen, koska syyttäjälaitoksen tekemien päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja. Tiedonsaannin rajoittaminen vaikeuttaa edelleen korruption torjuntaa. Erilaiset julkisen tiedon saatavuutta koskevat rajoittavat käytännöt voivat saada kansalaiset ja kansalaisjärjestöt luopumaan perustuslaillisten oikeuksiensa käyttämisestä.

               (34)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Unkari edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (35)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Unkarin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Unkarille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (36)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; poistaa terveydenhuollon työntekijöiden puutteen ja varmistaa kriittisten lääkinnällisten tuotteiden ja infrastruktuurin riittävän tarjonnan terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn parantamiseksi; parantaa laadukkaiden ehkäisevän terveydenhuollon ja perusterveydenhuollon palvelujen saatavuutta;

               2.suojelee työpaikkoja tehostettujen työajan lyhentämisjärjestelyjen ja vaikuttavien aktiivisten työvoimatoimenpiteiden avulla ja pidentää työttömyysetuuksien kestoa; parantaa sosiaaliavustusten riittävyyttä ja varmistaa elintärkeiden palvelujen ja laadukkaan koulutuksen saannin kaikille;

               3.varmistaa maksuvalmiustuen pienille ja keskisuurille yrityksille, aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen, vesi- ja jätehuoltoon, tutkimukseen ja innovointiin sekä koulujen digitaaliseen infrastruktuuriin;

               4.varmistaa, että mahdolliset hätätoimenpiteet ovat tiukasti oikeasuhteisia ja kestoltaan rajallisia ja vastaavat eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja eivätkä häiritse liiketoimintaa tai sääntely-ympäristön vakautta; varmistaa työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien tehokkaan osallistumisen päätöksentekoprosessiin; tehostaa kilpailua julkisten hankintojen alalla;

               5.lujittaa verojärjestelmää sen suojaamiseksi aggressiivisen verosuunnittelun riskiltä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        EUVL L 329, 19.12.2019, s. 91–93.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.