title: Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

text:
               20.12.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 439/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 5 päivänä joulukuuta 2017,
   julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
   (2017/C 439/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’, 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romaniassa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Romanialle suosituksen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (2) nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen (3). Romanialle suositeltiin, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti Romanialle määräajaksi 15 päivän lokakuuta 2017 raportoida neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (2)

               Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 (4), että Romania varmistaa vuonna 2017 noudattavansa 16 päivänä kesäkuuta 2017 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta. Romanialle suositeltiin, että se toteuttaa vuonna 2018 merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti jatkaakseen sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion mukaan vaatimuksena on, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (3)

               Komissio teki 26 ja 27 päivänä syyskuuta 2017 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikalla tapahtuvaa valvontaa varten asetuksen (EY) N:o 1466/97 -11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio raportoi havainnoistaan neuvostolle 24 päivänä lokakuuta 2017 ja julkaisi ne toimitettuaan ensin alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille.

               (4)

               Romanian viranomaiset toimittivat 13 päivänä lokakuuta 2017 kertomuksen tuloksellisista toimista neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2017 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto päätteli 5 päivänä joulukuuta 2017 (5) Romanian viranomaisten kertomuksessaan toteutetuista toimista esittämien tietojen ja syksyn 2017 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               (5)

               Romania toteuttaa myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, ja sen talouskasvu on nopeaa ja tuotantokuilu positiivinen. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2017 poikkeavan maan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia, sille on tämän vuoksi syytä antaa SEUT 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

               (6)

               Komission syksyn 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuosina 2017 ja 2018 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (7)

               Komission ennusteen mukaan Romanian rakenteellinen alijäämä kasvaa 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kun 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetussa neuvoston suosituksessa edellytettiin vähintään 0,5 prosentin rakenteellista supistumista suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan Romanian alijäämän ennustetaan pysyvän vuonna 2017 perussopimuksessa määrätyssä 3 prosentin viitearvossa suhteessa BKT:hen ja ylittävän sen vuonna 2018 merkittävästi.

               (8)

               Neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 suosittamaa 0,5 prosentin sopeutusta suhteessa BKT:hen olisi täydennettävä lisätoimilla, jotka ovat tarpeen Romanian saattamiseksi takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle vuosien 2016 ja 2017 lipsumisten jälkeen. Kun otetaan huomioon havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä ansiosta sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta nopeutuu. Rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 0,8 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2018 tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018.

               (9)

               Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2018 edelleen 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2017 talousennusteen mukaiseen vuoden 2018 perusskenaarioon.

               (10)

               Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Jos vaadittu rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna vuotta 2017 koskevaan ennusteeseen, varmistettaisiin myös, että Romania noudattaa vuonna 2018 selvästi julkisen talouden alijäämän viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (11)

               Tässä suosituksessa esitettävillä vuotta 2018 koskevilla vaatimuksilla korvataan 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun Romanialle osoitetun julkista taloutta koskevan neuvoston suosituksen vastaavat osat.

               (12)

               Romanian olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2018 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

               (13)

               On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

         SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

               1)

               toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaa vähintään 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja saattaa näin Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               2)

               käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

               3)

               raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

      Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
      Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nettomääräiset julkiset menot koostuvat julkisten menojen kokonaismäärästä ilman korkoja, unionin ohjelmista aiheutuvista menoista, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja muista kuin harkinnanvaraisista muutoksista työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (3)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (4)  Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Romanian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 261, 9.8.2017, s. 98).

      (5)  Neuvoston päätös (EU) 2017/2389, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia (EUVL L 340, 20.12.2017, s. 49)


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan unionin neuvostolle Euroopan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2017/42)

text:
               23.12.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 444/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,
   Euroopan unionin neuvostolle Euroopan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               EKP:n nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin, toimikausi päättyy tilikauden 2017 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2018 alkaen.

               (3)

               EKP on valinnut ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaftin tilikausiksi 2018–2022 siten, että toimikausi on uusittavissa korkeintaan kahdella tilikaudella (eli vuoteen 2023 tai vuoteen 2024),

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   On suositeltavaa, että Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft nimitetään EKP:n ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2018–2022 siten, että toimikausi on uusittavissa korkeintaan kahdella tilikaudella (eli vuoteen 2023 tai vuoteen 2024).

      Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä joulukuuta 2017.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 8 päivänä tammikuuta 2018, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta (EJRK/2018/1)

text:
               3.2.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 41/1

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä tammikuuta 2018,
   makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta
   (EJRK/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan sekä 16–18 artiklan,
   ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2), ja erityisesti sen 458 artiklan 8 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 tehdyn Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (3) ja erityisesti sen 18–20 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Makrovakauspolitiikan tehokkuus ja johdonmukaisuus edellyttävät, että päätöksentekijät harkitsevat tarkkaan yksittäisten jäsenvaltioiden hyväksymien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittäviä vaikutuksia ja tarvittaessa hyväksyvät sopivia vastavuoroisia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä niihin puuttumiseksi.

               (2)

               Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2015/2 (4) vahvistetun makrovakauspoliittisten toimenpiteiden vapaaehtoista vastavuoroisuutta koskevan kehyksen tarkoituksena on varmistaa, että kaikki yhdessä jäsenvaltiossa aktivoidut riskiperusteiset makrovakauspoliittiset toimenpiteet toteutetaan vastavuoroisesti muissa jäsenvaltioissa.

               (3)

               Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2017/4 (5) mukaan asianomainen aktivoiva viranomainen voi pyytäessään vastavuoroista soveltamista suositella yksittäisen rahoituspalvelujen tarjoajan tasolla sovellettavaa olennaisuuskynnyksen enimmäistasoa. EJRK:n päätöksellä EJRK/2015/4 (6) perustettu Euroopan järjestelmäriskikomitean pysyvä arviointiryhmä voi suositella muuta olennaisuuskynnystä, jos se katsotaan tarpeelliseksi.

               (4)

               Suomessa toimiluvan saaneiden sisäisiä malleja käyttävien luottolaitosten (jäljempänä ’IRB-luottolaitokset’) sellaisten asuntolainojen, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevaa asunto-omaisuutta, keskimääräisiin riskipainoihin sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan nojalla asetettua konsolidoinnin perusteella sovellettavaa luottolaitoskohtaista 15 prosentin alarajaa.

               (5)

               Vastaanotettuaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 mukaisen EJRK:lle annettavan ilmoituksen, EJRK:n hallintoneuvosto on päättänyt sisällyttää Suomen toimenpiteet niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joiden vastavuoroista toteuttamista suositetaan suosituksen EJRK/2015/2 mukaisesti.

               (6)

               Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 8 kohtaan perustuva kiinnitysluottovastuita koskeva Belgian toimenpide, joka Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksella EJRK/2016/3 (7) sisällytettiin niiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden luetteloon, joiden vastavuoroista toteuttamista suositetaan, lakkasi olemasta voimassa 28 päivänä toukokuuta 2017. Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique ilmoitti 21 päivänä marraskuuta 2017 aikovansa ryhtyä toimiin uuden kiinnitysluottovastuisiin kohdistuvan kansallisen makrovakaustoimenpiteen käyttöönottamiseksi noudattaen asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklassa vahvistettua menettelyä.

               (7)

               Tästä syystä suositus EKP/2015/2 olisi muutettava vastaavasti,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

      MUUTOKSET

   Muutetaan suositus EJRK/2015/2 seuraavasti:

               1)

               Korvataan 1 jaksossa olevassa suosituksessa C oleva 1 kohta seuraavasti:

                           ”1.

                           Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti muiden asianomaisten viranomaisten hyväksymiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, joiden vastavuoroista soveltamista EJRK on suositellut. Suosituksena on, että seuraavat liitteessä täsmennetyt toimenpiteet toteutetaan vastavuoroisesti:
                           Viro:

                                       —

                                       1 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta, jota sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin;

                                 Suomi:

                                       —

                                       asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan nojalla asetettu 15 prosentin alaraja sisäisiä malleja käyttävien Suomessa toimiluvan saaneiden luottolaitosten sellaisten asuntolainojen, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevaa asunto-omaisuutta, keskimääräiselle riskipainolle.”;

               2)

               korvataan liite tämän suosituksen liitteellä.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 8 päivänä tammikuuta 2018.

         Francesco MAZZAFERRO

            EJRK:n sihteeristön päällikkö EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

      (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2015/2, annettu 15 päivänä joulukuuta 2015, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta (EUVL C 97, 12.3.2016, s. 9).

      (5)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2017/4, annettu 20 päivänä lokakuuta 2017, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun EJRK:n suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta. (EUVL C 431, 15.12.2017, s. 1).

      (6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean päätös EJRK/2015/4, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, asianomaisten viranomaisten päättämien kansallisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden ilmoittamista ja EJRK:n lausuntojen ja suositusten antamista koskevasta koordinointikehyksestä sekä päätöksen EJRK/2014/2 kumoamisesta (EUVL C 97, 12.3.2016, s. 28).

      (7)  Euroopan järjestelmäkomitean suositus EJRK/2016/3, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2016, makrovakauspoliittisten toimenpiteiden rajat ylittävien vaikutusten arvioinnista ja vapaaehtoisesta vastavuoroisuudesta annetun suosituksen EJRK/2015/2 muuttamisesta (EUVL C 153, 29.4.2016, s. 1).

      LIITE

            ”LIITE

               Viro

                  Direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaan Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti sovellettava yhden prosenttiyksikön suuruinen järjestelmäriskipuskurikanta

            I   Toimenpiteen kuvaus

                        1.

                        Viron toimenpide merkitsee direktiivin Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti sovellettavaa yhden prosenttiyksikön suuruista järjestelmäriskipuskurikantaa.

                  II   Vastavuoroisuus

                        2.

                        Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan kansallisessa lainsäädännössään, suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat Viron toimenpidettä vastavuoroisesti asianomaisen viranomaisen kotimaassa toimiluvan saaneiden laitosten Virossa sijaitseviin vastuisiin direktiivin 2013/36/EU 134 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan suosituksessa C olevassa 3 kohdassa täsmennettyä määräaikaa.

                        3.

                        Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön direktiivin 2013/36/EU 134 artiklaa kansallisessa lainsäädännössään, suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat Viron toimenpidettä vastavuoroisesti asianomaisen viranomaisen kotimaassa toimiluvan saaneiden laitosten Virossa sijaitseviin vastuisiin suosituksessa C olevan 2 kohdan mukaisesti. Suosituksena on, että toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät vastaavat toimenpiteet kuuden kuukauden kuluessa.

               Suomi

                  Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan nojalla asetettu luottolaitoskohtainen 15 prosentin alaraja sisäisiä malleja käyttävien Suomessa toimiluvan saaneiden luottolaitosten (jäljempänä ’IRB-luottolaitokset’) sellaisten asuntolainojen, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevaa asunto-omaisuutta, keskimääräiselle riskipainolle.

            I   Toimenpiteen kuvaus

                        1.

                        Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohtaan perustuva Suomen toimenpide on luottolaitoskohtainen salkkutasolla sovellettava 15 prosentin alaraja Suomessa toimiluvan saaneiden IRB-luottolaitosten sellaisten asuntolainojen, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevaa asunto-omaisuutta, keskimääräiselle riskipainolle.

                        2.

                        Toimenpidettä täydentää Suomen asuntolainamarkkinoihin liittyviin vastuihin sovellettava 1 miljardin olennaisuuskynnys, jonka tarkoituksena on ohjata de minimis -periaatteen mahdollista soveltamista vastavuoroisuutta toteuttavissa jäsenvaltioissa.

                  II   Vastavuoroisuus

                        3.

                        Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 5 kohdan mukaisesti suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti Suomen toimenpidettä ja soveltavat sitä IRB-luottolaitosten sellaisiin asuntolainasalkkuihin, joissa on kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden Suomessa sijaitsevien sivukonttoreiden liikkeeseen laskemia asuntolainoja, joiden vakuutena on Suomessa olevaa asunto-omaisuutta. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan suosituksessa C olevassa 3 kohdassa täsmennettyä määräaikaa.

                        4.

                        Suosituksena on myös, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti Suomen toimenpidettä ja soveltavat sitä IRB-luottolaitosten sellaisiin asuntolainasalkkuihin, joissa on niiden lainkäyttöalueelle perustettujen luottolaitosten suoraan maasta toiseen liikkeeseen laskemia asuntolainoja, joiden vakuutena on Suomessa olevaa asunto-omaisuutta. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan suosituksessa C olevassa 3 kohdassa täsmennettyä määräaikaa.

                        5.

                        Suosituksessa C olevan 2 kohdan mukaisesti suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat EJRK:tä kuultuaan sellaisia lainkäyttöalueellaan käytettävissä olevia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, jotka vaikutukseltaan parhaiten vastaavat edellä mainittua vastavuoroisuutta, mukaan lukien hyväksyvät direktiivin 2013/36/EU VII osaston 2 luvun IV jaksossa säädettyjä valvontatoimenpiteitä ja -valtuuksia. Suosituksena on, että toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät vastaavat toimenpiteet neljän kuukauden kuluessa.

                        6.

                        Jos asianomaisissa muissa jäsenvaltioissa ei ole toimiluvan saaneita IRB-luottolaitoksia, joilla on Suomessa sijaitsevia sivukonttoreita tai jotka tarjoavat rahoituspalveluja suoraan Suomessa, ja joiden Suomen asuntomarkkinoihin liittyvät vastuut ovat vähintään 1 miljardia euroa, asianomaiset viranomaiset kyseisissä jäsenvaltioissa voivat suosituksen EJRK/2015/2 2.2.1 jakson mukaisesti päättää olla toteuttamatta vastavuoroisuutta. Tällaisessa tapauksessa asianomaisten viranomaisten olisi tarkasteltava riskien olennaisuutta, ja suosituksena on, että toimenpidettä sovelletaan vastavuoroisesti kun IRB-luottolaitos ylittää 1 miljardin olennaisuuskynnyksen.

                  III   Olennaisuuskynnys

                        7.

                        Suosituksen EJRK/2015/2 2.2.1 jakson mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion relevantit viranomaiset voivat toimenpiteen vastavuosoisesta soveltamisesta vapauttaa sellaisia yksittäisiä IRB-luottolaitoksia, joiden kohdalla sellaisten asuntolainojen salkut, joiden vakuutena on Suomessa olevaa asunto-omaisuutta, alittaa 1 miljardin suuruisen olennaisuuskynnyksen. Tällaisessa tapauksessa asianomaisten viranomaisten olisi tarkasteltava riskien olennaisuutta, ja suosituksena on, että toimenpidettä sovelletaan vastavuoroisesti kun IRB-luottolaitos ylittää 1 miljardin olennaisuuskynnyksen.”


title: Komission suositus (EU) 2018/234, annettu 14 päivänä helmikuuta 2018, vuonna 2019 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien eurooppalaisen luonteen korostamisesta ja vaalimenettelyn tehostamisesta

text:
               17.2.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 45/40

         KOMISSION SUOSITUS (EU) 2018/234,
   annettu 14 päivänä helmikuuta 2018,
   vuonna 2019 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien eurooppalaisen luonteen korostamisesta ja vaalimenettelyn tehostamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 10 artiklan 2 kohdan mukaan Euroopan parlamentti edustaa suoraan kansalaisia unionin tasolla.

               (2)

               SEU-sopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia.

               (3)

               SEU-sopimuksen 17 artiklan 7 kohdan mukaan Eurooppa-neuvoston on otettava Euroopan parlamentin vaalit huomioon ehdottaessaan henkilöä Euroopan komission puheenjohtajaksi.

               (4)

               Euroopan parlamentin vaalien eurooppalaista luonnetta on korostettava ja vaalijärjestelyjä tehostettava. Siksi on tarpeen, että hyvissä ajoin ennen vuoden 2019 vaaleja saatetaan ajan tasalle ja täydennetään eräitä kohtia komission suosituksessa 2013/142/EU (1).

               (5)

               On olennaisen tärkeää vahvistaa EU:n demokraattista hyväksyttävyyttä ja varmistaa kansalaisten osallistuminen poliittiseen elämään Euroopan tasolla. Kansalaiset olisivat valmiimpia käyttämään äänioikeuttaan Euroopan parlamentin vaaleissa, jos he tietäisivät enemmän siitä, miten EU:n politiikka vaikuttaa heidän arkielämäänsä, ja jos he voisivat luottaa siihen, että heillä on sananvaltaa unionin tärkeimpiin valintoihin, kuten siihen, keitä valitaan EU:n toimielinten johtoon tai mitkä ovat unionin tulevat painopistealat.

               (6)

               Tarve lisätä vastuuvelvollisuutta ja läpinäkyvyyttä vaikuttaa myös komissioon. Komissio on tarkistanut jäsentensä toimintasääntöjä (2). Uusien sääntöjen mukaan komission jäsenet voivat asettua ehdolle Euroopan parlamentin vaaleissa ilman että heidän tarvitsee ottaa virkavapaata tehtävästään. Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen ao. säännöksiä on tarkistettu tämän muutoksen huomioonottamiseksi (3).

               (7)

               EU:n tasolla päätetty politiikka vaikuttaa suoraan kansalaisten jokapäiväiseen elämään ja tuntuu paikallisella tasolla. Jotta kansalaiset voivat tehdä valintansa Euroopan parlamentin vaaleissa, heidän on tiedettävä, mistä EU:n tasolla päätetään. Se, että EU-asiat tuodaan lähelle kansalaisia, rohkaisee heitä osallistumaan demokraattisin keinoin EU:n poliittiseen päätöksentekoon. Nykyinen komissio on vuoden 2015 tammikuusta lähtien järjestänyt 478 kansalaiskeskustelua. Niitä on pidetty kaikissa jäsenvaltioissa. Tilaisuuksia on järjestetty myös yhteistyössä muiden instituutioiden, kuten Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Komissio aikoo helmikuun 2018 ja vuoden 2019 toukokuun 9 päivän välisenä aikana järjestää joko itse tai yhdessä muiden toimijoiden kanssa vielä noin 500 kansalaiskeskustelua lisää. Yhteistyökumppaneina on jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia, Euroopan parlamentti ja muita EU:n toimielimiä.

               (8)

               Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevansa valmiita käymään laajaa julkista keskustelua Euroopan tulevaisuudesta, ja tällainen kansallinen vuoropuhelu on jo käynnissä monissa jäsenvaltioissa. Kun jäsenvaltiot kaikkialla Euroopassa pyrkivät saamaan kansalaisensa mukaan keskusteluun ja järjestävät EU-aiheisia tilaisuuksia (joiden järjestämisessä otetaan huomioon maan poliittiset rakenteet ja käytännöt), jäsenvaltioilla on tilaisuus lisätä tietoisuutta siitä, että vaaleissa annetut äänet ovat tärkeitä, sillä niiden perusteella ratkaistaan, mikä näkemys edistää parhaiten Euroopan yhdentymishanketta. Tilaisuudet olisi järjestettävä 23 päivänä helmikuuta 2018 pidettävän EU-johtajien kokouksen ja Sibiussa 9 päivänä toukokuuta 2019 pidettävän huippukokouksen välisenä aikana. Sibiun kokous, jossa valtion- ja hallitusten päämiesten odotetaan esittävän päätelmänsä unionin seuraavista toimista, ajoittuu juuri Euroopan parlamentin vaalien edelle.

               (9)

               Euroopan tason poliittiset puolueet ovat olennaisen tärkeitä, sillä ne rakentavat eurooppalaista poliittista tietoisuutta, kannustavat äänestäjiä vaaliuurnille ja ilmaisevat unionin kansalaisten tahtoa. Niiden asema voisi olla tässä työssä vieläkin vankempi, mutta se edellyttää, että ne ovat tulevina kuukausina yhteydessä jäsenpuolueisiinsa ja kansalaisyhteiskuntaan ja lisäävät tietämystä Euroopan tulevista vaihtoehdoista sekä siitä, mitä kansalaisten intressejä ne ajavat.

               (10)

               Järjestelmä, jossa komission puheenjohtajan valintaa varten nimetään kärkiehdokkaita (Spitzenkandidaten), oli ensimmäistä kertaa käytössä vuonna 2014 järjestetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa.

               (11)

               Tämä prosessi on osaltaan lisännyt unionin tehokkuutta samoin kuin vahvistanut sen demokraattista hyväksyttävyyttä, joka perustuu kahteen pilariin eli kansalaisten suoraan edustukseen Euroopan parlamentissa ja heidän välilliseen edustukseensa Eurooppa-neuvostossa ja neuvostossa jäsenvaltioiden hallitusten kautta. Prosessi on osaltaan myös lisännyt komission vastuuvelvollisuutta. Tämä kehitys on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 7 kohdan mukaista. Kärkiehdokasjärjestelmää olisi edelleen hyödynnettävä ja parannettava vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleissa.

               (12)

               Euroopan tason poliittisten puolueiden ja kansallisten puolueiden olisi ilmoitettava hyvissä ajoin ennen vaalikampanjan alkua ja mieluiten vuoden 2018 loppuun mennessä ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi. Niiden olisi annettava selostus kyseisen ehdokkaan omasta ohjelmasta mieluiten vuoden 2019 alkupuolella. Tällä tavalla tulisi selvemmin näkyviin se, että unionin kansalaisen tietylle puolueelle europarlamenttivaaleissa antama ääni, tuon puolueen kannattama puheenjohtajaehdokas ja tämän näkemys Euroopan tulevaisuudesta ovat yhteydessä toisiinsa.

               (13)

               Euroopan tason poliittiset puolueet ja niiden jäsenpuolueet voisivat entisestään vahvistaa tätä prosessia, jos ne valitsisivat kärkiehdokkaansa avoimella ja osallistavalla tavalla, esimerkiksi eräänlaisilla esivaaleilla. Tämän myötä ehdokasvalinta myös herättäisi enemmän huomiota ja äänestäjät saataisiin liikkeelle.

               (14)

               Euroopan tason poliittisille puolueille annetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 12 artiklan 2 kohdassa keskeisen tärkeä asema. Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden perussäännöistä ja rahoituksesta säädetään EU:n tasolla. Komissio on ehdottanut, että näitä sääntöjä muutetaan ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja (4). Tarkoituksena on lisätä Euroopan tason poliittisten puolueiden läpinäkyvyyttä, valvontaa ja demokraattista vastuuvelvollisuutta. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen ehtona olisi erityisesti se, että kansalliset puolueet, jotka ovat jonkin Euroopan tason poliittisen puolueen jäseniä, asettavat eurooppalaisen kattopuolueensa logon näkyvästi esille ja tekevät tunnetuksi sen ohjelmaa. Kansalaisten olisi alusta lähtien saatava selkeää ja merkityksellistä tietoa, jotta he voivat ymmärtää, miten annettu ääni vaikuttaa kattopuoluetasolla. Puolueiden tapahtumat, kuten puoluekokoukset, sekä vaalikampanjat ovat osuva ja tehokas tapa tiedottaa näistä yhteyksistä ja antaa niille näkyvyyttä.

               (15)

               Kun europarlamenttivaalien kampanjat käynnistyvät paljon aiempaa aikaisemmin ja kun kansalliset poliittiset puolueet tekevät tiettäväksi jo ennen kampanjaa, mihin eurooppalaiseen puolueryhmään ne kuuluvat, vaalien eurooppalainen ulottuvuus epäilemättä vahvistuu.

               (16)

               Euroopan tason poliittisia puolueita kehotetaan tekemään selväksi jo ennen kampanjan aloittamista ja mieluiten siinä vaiheessa kun ne julkistavat ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi, mihin Euroopan parlamentin poliittiseen ryhmään ne aikovat liittyä tai minkä ryhmän ne aikovat perustaa seuraavalla vaalikaudella. Euroopan tason poliittisten puolueiden on tällöin syytä ottaa huomioon erityispiirteet, jotka liittyvät jäsenvaltioiden puoluepoliittiseen tilanteeseen. Kun suunnitelmat tulevasta poliittisesta ryhmästä kerrotaan, kansallisten puolueiden, Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien väliset yhteydet tulevat entistä selvemmin näkyville.

               (17)

               Jäsenvaltiot voivat europarlamenttivaalien kampanjoinnin yhteydessä ja mahdollisuuksien mukaan myös vaaleissa käytettävissä äänestyslipuissa edistää tiedonsaantia kansallisten puolueiden yhteyksistä Euroopan tason poliittisiin puolueisiin ja näin lisätä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja niiden puolueohjelmien näkyvyyttä koko vaaliprosessissa.

               (18)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan nojalla, samoin kuin Neuvoston direktiivin 93/109/EY (5) mukaan, unionin kansalaisilla on oikeus äänestää ja asettua ehdolle Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa he asuvat.

               (19)

               Kansalaisten osallistumista Euroopan parlamentin vaaleihin on tuettava, ja vaalien eurooppalaista ulottuvuutta on vahvistettava. Siksi on suositeltavaa selvittää, millaisia parhaita käytäntöjä ja toimenpiteitä jäsenvaltiot ovat toteuttaneet näiden vaalien valmistelussa ja hallinnoinnissa. Nämä jäsenvaltioiden toimet voivat liittyä esimerkiksi toisessa jäsenvaltiossa asuvien Euroopan unionin kansalaisten äänestysoikeuteen, tai niillä pyritään siihen, että aliedustetut henkilöryhmät, kuten vammaiset, käyttäisivät äänioikeuttaan enemmän. Näitä parhaita käytäntöjä ja toimenpiteitä olisi syytä levittää jäsenvaltioiden kesken.

               (20)

               Viimeaikaisissa vaaleissa ja vaalikampanjoissa on ollut havaittavissa vaalimenettelyyn liittyviä riskejä, jotka johtuvat kyberhyökkäyksistä ja disinformaation levittämisestä. Jäsenvaltioita kehotetaan tästä syystä jakamaan näihin kysymyksiin liittyviä kokemuksiaan.

               (21)

               Jäsenvaltioilla sekä Euroopan tason ja kansallisilla poliittisilla puolueilla on erityinen vastuu Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

      Eurooppa-aiheiset kansalaiskeskustelut ennen Euroopan parlamentin vaaleja

               1.

               Jäsenvaltioiden olisi 23 päivänä helmikuuta 2018 pidettävän EU-johtajien kokouksen jälkeen alettava järjestää tilaisuuksia, joissa kansalaisten kanssa käydään julkista keskustelua Euroopan unioniin liittyvistä kysymyksistä ja Euroopan tulevaisuudesta. Keskustelutilaisuuksien järjestelyissä on otettava huomioon kunkin maan poliittiset rakenteet ja käytännöt. Tilaisuuksia olisi järjestettävä Sibiussa pidettävään EU-johtajien kokoukseen asti. Kokous järjestetään 9 päivänä toukokuuta 2019 eli vähän ennen Euroopan parlamentin vaaleja.
               Kansallisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi samaan aikaan pyrittävä lisäämään kansalaisten tietämystä EU-tason kysymyksistä sekä siitä, miten puolueet aikovat toimia kyseisten kysymysten suhteen seuraavan lainsäädäntökauden aikana.

      Tuki Euroopan komission puheenjohtajaehdokkaalle

               2.

               Riittävän hyvissä ajoin ennen Euroopan parlamentin vaaleja ja mieluiten vuoden 2018 loppuun mennessä kaikkien Euroopan tason poliittisten puolueiden olisi ilmoitettava ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi. Lisäksi niiden olisi annettava selostus ehdokkaan omasta poliittisesta ohjelmasta mieluiten vuoden 2019 alkupuolella.
               Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden kansallisia jäsenpuolueita kannustetaan valitsemaan kärkiehdokkaansa osallistavalla ja läpinäkyvällä tavalla.
               Kansallisten puolueiden olisi varmistettava, että ne ilmoittavat kansalaisille Euroopan parlamentin vaaleihin liittyvässä poliittisessa viestinnässään (myös poliittisissa lähetyksissään) myös sen, kuka niiden ehdokas komission puheenjohtajaksi on, sekä antavat selostuksen ehdokkaansa ohjelmasta.

      Tiedottaminen äänestäjille kansallisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisestä yhteydestä

               3.

               Euroopan parlamentin vaaleihin osallistuvien kansallisten puolueiden olisi ennen vaaleja ja ennen vaalikampanjan alkamista julkisesti kerrottava, ovatko ne jäseninä Euroopan tason poliittisessa puolueessa (ja jos ovat, missä niistä) ja ketä kärkiehdokasta ne tukevat. Kansallisten puolueiden on tällöin syytä ottaa huomioon erityispiirteet, jotka liittyvät jäsenvaltioiden puoluepoliittiseen tilanteeseen.
               Kansallisten puolueiden olisi siinä määrin kuin se on mahdollista esitettävä kaikessa vaalikampanja-aineistossaan ja viestinnässään sekä kaikissa poliittisissa lähetyksissään mahdollisimman näkyvästi nämä tiedot ja asetettava sopivissa tilanteissa näkyviin myös Euroopan tason poliittisen puolueen logo.
               Euroopan tason poliittisia puolueita kehotetaan tekemään selväksi jo ennen kampanjan aloittamista ja mieluiten siinä vaiheessa kun ne julkistavat ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi, mihin Euroopan parlamentin poliittiseen ryhmään ne aikovat liittyä tai minkä ryhmän ne aikovat perustaa seuraavalla vaalikaudella.

      Kansallisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten puolueiden välisiä yhteyksiä koskevan, äänestäjille suunnatun tiedotuksen edistäminen

               4.

               Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ennen europarlamenttivaaleja ja niiden aikana tiedonsaantia kansallisten puolueiden yhteyksistä Euroopan tason poliittisiin puolueisiin sekä puolueiden kärkiehdokkaista, esimerkiksi siten, että kyseisistä yhteyksistä olisi sallittua ja suositeltavaa tiedottaa kampanja-aineistoissa, kansallisten ja alueellisten jäsenpuolueiden verkkosivustoilla sekä, mahdollisuuksien mukaan, vaaleissa käytettävissä äänestyslipuissa.

      Tehokkaat vaalimenettelyt

               5.

               Vaaleista vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia kehotetaan osallistumaan keväällä 2018 komission tuella järjestettäviin kokouksiin, joissa jaetaan vaaleihin liittyviä jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä ja käytännön toimenpiteitä. Tällä pyritään varmistamaan se, että Euroopan kansalaiset, jotka asuvat toisessa jäsenvaltiossa, voivat käyttää äänioikeuttaan tuossa jäsenvaltiossa. Tavoitteena on myös edistää sitä, että aliedustetut henkilöryhmät, kuten vammaiset, käyttäisivät äänioikeuttaan enemmän, sekä ylipäänsä sitä, että vaalit vietäisiin läpi demokraattisin menettelyin ja äänestysprosentti muodostuisi korkeaksi.
               Vaaleista vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia kehotetaan lisäksi selvittämään omien kokemustensa ja muiden jäsenvaltioiden kokemusten pohjalta, mitkä ovat parhaat tavat tunnistaa, vähentää ja hallita vaalimenettelyyn liittyviä riskejä, jotka johtuvat kyberhyökkäyksistä ja disinformaation levittämisestä.

      Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille sekä Euroopan tason ja kansallisille poliittisille puolueille.
      Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2018.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Komission suositus 2013/142/EU, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan parlamentin vaalimenettelyn demokraattisuuden ja tehokkuuden lisäämisestä (EUVL L 79, 21.3.2013, s. 29).

      (2)  Komission päätös, annettu 31 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan komission jäsenten toimintasäännöistä, C(2018) 700 final.

      (3)  Euroopan parlamentin päätös, annettu 7 päivänä helmikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta (2017/2233(ACI)).

      (4)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta (COM(2017) 481 final, 13.9.2017).

      (5)  Neuvoston direktiivi 93/109/EY, annettu 6 päivänä joulukuuta 1993, niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 329, 30.12.1993, s. 34).


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä helmikuuta 2018, Euroopan keskuspankin johtokunnan varapuheenjohtajan nimittämisestä

text:
               22.2.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 67/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 20 päivänä helmikuuta 2018,
   Euroopan keskuspankin johtokunnan varapuheenjohtajan nimittämisestä
   (2018/C 67/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan ja 139 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 4 ja erityisesti sen 11.2 artiklan,
   SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE SEURAAVAA:
   Nimitetään Luis DE GUINDOS JURADO Euroopan keskuspankin johtokunnan varapuheenjohtajaksi 1 päivänä kesäkuuta 2018 alkavaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. GORANOV


title: Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä

text:
               7.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 195/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 22 päivänä toukokuuta 2018,
   yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä
   (2018/C 195/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa määrättyihin yhteisiin arvoihin ja yleisiin periaatteisiin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin päämääränä on vaalia ja puolustaa arvojaan.

               (2)

               Unioni on näiden arvojen innoittamana onnistunut luomaan maita, yhteisöjä ja ihmisiä yhdistävän ainutlaatuisen poliittisen hankkeen, jonka ansiosta Eurooppa on kokenut historiansa pisimmän rauhan ajanjakson, mikä on puolestaan edistänyt yhteiskunnallista vakautta ja taloudellista vaurautta. Se, että jäsenvaltiot ovat omaksuneet perussopimuksessa vahvistetut arvot, luo yhteisen pohjan, joka muodostaa eurooppalaisen elämäntavan ja identiteetin ominaislaadun ja antaa unionille sen paikan maailmassa.

               (3)

               Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on vastassaan monenlaisia haasteita, kuten populismi, muukalaisviha, vastakkainasettelua synnyttävä kansallismielisyys, syrjintä, valeuutisten ja väärien tietojen levittäminen sekä väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen. Nämä ilmiöt voivat olla vakava uhka demokratian perustalle, nakertaa luottamusta oikeusvaltioon ja demokraattisiin instituutioihin ja estää yhteenkuuluvuuden tunteen syntymistä Euroopan maissa ja niiden välillä.

               (4)

               Unionin lähtökohtien, sen perustamisen motiivien ja sen ydintoiminnan heikko tuntemus ruokkii vääriä tietoja ja estää valveutuneen mielipiteen muodostamisen sen toimista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden monimuotoisuuden tuntemus lisää keskinäistä kunnioitusta, ymmärrystä ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä.

               (5)

               Kaiken tyyppisellä, kaiken tasoisella ja jo varhaisessa iässä aloitettavalla koulutuksella on ratkaisevan tärkeä rooli yhteisten arvojen edistämisessä. Koulutus auttaa varmistamaan sosiaalisen osallisuuden tarjoamalla kaikille lapsille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet menestyä. Se tukee kansalaisten aktiivisuutta ja kriittisyyttä ja lisää eurooppalaisen identiteetin ymmärtämistä.

               (6)

               EU-johtajien asialistan mukaisesti Göteborgissa marraskuussa 2017 järjestetyssä tapaamisessa johtajat keskustelivat koulutuksen ja kulttuurin merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle. Komissio esitti keskustelun pohjaksi visionsa eurooppalaisesta koulutusalueesta ja teki joitakin aloite-ehdotuksia tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” (1). Tiedonannon mukaan ”eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen on edelleen ajankohtaista, ja koulutus ja kulttuuri ovat siihen parhaita välineitä”.

               (7)

               Göteborgissa pidetyn johtajien kokouksen jälkeen Eurooppa-neuvosto painotti 14. joulukuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että koulutus ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa, kun rakennetaan osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia ja ylläpidetään kilpailukykyä (2).

               (8)

               Yksi eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (3) tavoitteista on edistää tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta. Lähtökohtana on, että koulutuksella olisi edistettävä monikulttuurisia taitoja, demokratian arvoja ja perusoikeuksien kunnioittamista, estettävä ja torjuttava kaikkia syrjinnän ja rasismin muotoja ja annettava lapsille, nuorille ja aikuisille valmiudet myönteiseen vuorovaikutukseen eritaustaisten tovereidensa kanssa.

               (9)

               Euroopan opetusministereiden 17. maaliskuuta 2015 antamassa Pariisin julistuksessa jäsenvaltiot sitoutuivat edistämään yhteisiä arvoja sekä kehittämään kriittistä ajattelua, medialukutaitoa, osallistavaa koulutusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. EU:n laajuiseen julkiseen kuulemiseen (4) saaduista vastauksista käy selvästi ilmi, että osallistavaa koulutusta olisi edistettävä. Ainoastaan 16 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että tavoite saavutetaan nykyisellä koulutuksella, 95 prosenttia on sitä mieltä, että koulutuksella olisi autettava nuoria ymmärtämään yhteisten arvojen merkitys, ja 98 prosenttia katsoo, että unionin olisi autettava jäsenvaltioita tässä tehtävässä.

               (10)

               Kansalaiskasvatusta Euroopan kouluissa kartoittaneesta, Euroopan koulutusalan tietoverkon (Eurydice) vuonna 2017 tekemästä selvityksestä käy ilmi, että monissa Euroopan maissa panostetaan juuri nyt kansalaiskasvatukseen. Selvityksen kohteena olleista maista lähes puolessa ei kuitenkaan ole edelleenkään suunnitelmia kansalaiskasvatuksen sisällyttämiseksi opettajien peruskoulutukseen. Siksi opettajia olisi tuettava ja heille olisi annettava keinot luoda avoin oppimiskulttuuri ja -ympäristö ja mukauttaa opetusta erilaisten oppilasryhmien tarpeisiin, jotta he voisivat opettaa kansalaistaitoja, kertoa Euroopan yhteisestä perinnöstä, edistää yhteisiä arvoja sekä toimia roolimalleina.

               (11)

               Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen on akuutti ongelma monissa jäsenvaltioissa. Yhteisten arvojen edistäminen muun muassa koulutuspolitiikan avulla on keino lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kotoutumista ja näin olennainen osa ongelman kokonaisratkaisua. Euroopan komissio perusti heinäkuussa 2017 radikalisoitumista käsittelevän korkean tason ryhmän (5), jonka tehtävänä on suunnitella toimenpiteitä jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi muun muassa koulutuksen alalla.

               (12)

               PISA-tutkimuksen tuoreimmissa tuloksissa ja vuoden 2017 koulutuksen seurantakatsauksessa korostuu koulutuksen epätasa-arvon ja oppilaiden sosioekonomisen taustan välinen yhteys. PISA-tulosten perusteella todennäköisyys sille, että köyhempien perheiden lasten koulumenestys on varakkaampia ikätovereitaan huonompi, on kolminkertainen, ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden huono koulumenestys on muihin oppilaisiin verrattuna yli kaksi kertaa todennäköisempää. Osallistavat ja tasa-arvoiset koulutusjärjestelmät ovat avainasemassa pyrittäessä ehkäisemään nuorten syrjäytymistä, koska ne edistävät yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, antavat pohjan aktiiviselle kansalaisuudelle ja parantavat työllistyvyyttä.

               (13)

               Kansainvälisen koulutustutkimusjärjestön (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) kansainvälinen kansalaiskasvatuksen arviointihanke vuodelta 2016 osoittaa, että kansallinen ja eurooppalainen identiteetti voivat elää myönteisesti rinnakkain eivätkä ne ole keskenään ristiriidassa. Tutkimus osoittaa lisäksi, että opiskelijat, jotka ovat saaneet enemmän kansalaiskasvatusta, ovat myös asenteiltaan suvaitsevaisempia.

               (14)

               Eurobarometri-kyselyistä kävi ilmi, että unionia koskeva tietämys on erittäin heikkoa. Vuonna 2014 tehtyyn kyselyyn vastanneista 44 prosenttia katsoi, että he tuntevat heikosti unionin toimintatavat, ja vuoden 2011 kyselyssä vastaajien enemmistö koki, että heillä on puutteelliset tiedot Euroopan unionista. Vuoden 2011 kyselyssä paljastui myös, että kolmannes vastaajista ei tiedä unionin jäsenvaltioiden tarkkaa lukumäärää. Vuoden 2017 Eurobarometri-kyselystä ilmeni, että 89 prosenttia nuorista eurooppalaisista on sitä mieltä, että kansallisten hallitusten tulisi täydentää kouluissa annettavaa opetusta niin, että he saisivat enemmän tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan unionin kansalaisina. Lisäksi tuoreimman Eurobarometri-kyselyn mukaan 35 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että vertailukelpoiset koulutusstandardit edistäisivät parhaiten Euroopan tulevaisuutta.

               (15)

               Tätä taustaa vasten on äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot tehostavat toimintaansa ja panevat täytäntöön kaikki vuonna 2015 annetun Pariisin julistuksen tavoitteet. Erityisesti on jatkettava yhteisten arvojen edistämistä, sillä ne lisäävät yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta, tuettava osallistavien oppimisympäristöjen toteutumista koulutuksen kaikilla tasoilla, parannettava opettajankoulutusta kansalaisuuteen ja monimuotoisuuteen liittyvien kysymysten osalta sekä kehitettävä kaikkien oppijoiden medialukutaitoa ja kriittistä ajattelua.

               (16)

               Yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi on välttämätöntä, että kaikille oppijoille, myös maahanmuuttajataustaisille, sosioekonomisesti huono-osaisille ja erityistarpeisille oppijoille ja vammaisille oppijoille – vammaisyleissopimuksen mukaisesti – varmistetaan tosiasiallinen ja tasavertainen pääsy korkeatasoiseen osallistavaan koulutukseen. Tähän pyrkiessään jäsenvaltiot voivat hyödyntää unionin nykyisiä välineitä, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Luova Eurooppa -ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa sekä Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskuksen neuvontaa ja asiantuntemusta.

               (17)

               Erasmus+-ohjelma on osoittanut, että liikkuvuus ja yhteydenpito rajojen yli ovat tehokas tapa tutustua eurooppalaiseen identiteettiin. On erittäin tärkeää, että kaikenlaiset oppijaryhmät kaikkialla Euroopassa hyötyvät yhtäläisesti ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, etenkin jäsenvaltioiden välisen oppilasvaihdon kautta. Virtuaalinen liikkuvuus varsinkin eTwinning-verkon välityksellä on erinomainen väline oppilaiden väliseen suoraan yhteydenpitoon. Sitä on jatkossa tarkoitus hyödyntää laajemmassa mittakaavassa ja yhdistää se fyysiseen liikkuvuuteen.

               (18)

               Tuotaessa eurooppalaista ulottuvuutta opetukseen tavoitteena on auttaa oppijoita tutustumaan eurooppalaisen identiteetin monimuotoisuuteen sekä lujittaa myönteistä ja osallistavaa eurooppalaista yhteenkuuluvuuden tunnetta, joka täydentää paikallista, alueellista ja kansallista identiteettiä ja kulttuuriperintöä. Se on tärkeää myös pyrittäessä lisäämään unionin ja sen jäsenvaltioiden tuntemusta.

               (19)

               Tämä suositus noudattaa kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Suositus ei rajoita alan kansallisia aloitteita, varsinkaan kansalaiskasvatusaloitteita,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

      Jäsenvaltioiden olisi

      Yhteisten arvojen edistäminen

               1.

               tuettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklaan kirjattujen yhteisten arvojen omaksumista varhaisesta iästä alkaen ja kaiken tasoisessa ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa sekä elinikäisen oppimisen alalla, jotta voidaan lujittaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä myönteistä ja osallistavaa yhteistä yhteenkuuluvuuden tunnetta paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla;

               2.

               jatkettava Pariisin julistuksen sitoumusten täytäntöönpanoa muun muassa

                           a)

                           edistämällä aktiivista kansalaisuutta, etiikan opetusta ja avointa ilmapiiriä luokissa suvaitsevaisen ja demokraattisen ajattelun sekä sosiaalisten, kansalais- ja kulttuurienvälisten taitojen tukemiseksi;

                           b)

                           kehittämällä kriittistä ajattelua ja medialukutaitoa erityisesti internetin ja sosiaalisen median käytössä, jotta voidaan lisätä tietoisuutta tietolähteiden luotettavuuteen liittyvistä riskeistä ja auttaa hyvän arvostelukyvyn omaksumisessa;

                           c)

                           käyttämällä nykyisiä rakenteita tai kehittämällä tarvittaessa uusia rakenteita, jotka edistävät opettajien, vanhempien, oppilaiden ja laajemman yhteisön aktiivista osallistumista kouluissa; ja

                           d)

                           tukemalla nuorten mahdollisuuksia osallistua demokraattiseen toimintaan sekä aktiivista, kriittistä ja vastuullista yhteisöllisyyttä;

               3.

               hyödynnettävä saatavilla olevia välineitä, kuten Euroopan neuvoston laatimaa demokraattisessa kulttuurissa tarvittavien taitojen viitekehystä, kansalaiskasvatuksen edistämiseksi.

      Osallistavan koulutuksen tarjoaminen

               4.

               edistettävä kaikki oppijat osallistavaa koulutusta muun muassa

                           a)

                           saattamalla kaikki oppijat laadukkaan koulutuksen pariin varhaislapsuudesta alkaen ja koko elämän ajan;

                           b)

                           antamalla tarvittavaa tukea kaikille oppijoille heidän erityistarpeidensa mukaisesti, myös sosioekonomisesti huonompiosaisille, maahanmuuttajataustaisille, erityistarpeisille ja kaikkein lahjakkaimmille oppijoille;

                           c)

                           helpottamalla siirtymistä koulutuspolulta ja -tasolta toiselle ja mahdollistamalla riittävän opinto- ja ammatinvalinnanohjauksen tarjoaminen;

               5.

               hyödynnettävä vapaaehtoisuuden pohjalta Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskuksen palveluja ottaakseen käyttöön hyväksi havaittuja osallistavia lähestymistapoja koulutusjärjestelmissään ja valvoakseen niiden noudattamista.

      Opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen

               6.

               edistettävä opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta tukemalla

                           a)

                           eurooppalaisuuden ja Euroopan yhteisen perinnön ja yhteisten arvojen tuntemusta sekä lisäämällä tietoisuutta unionin ja unionin jäsenvaltioiden sosiaalisesta, kulttuurisesta ja historiallisesta yhtenäisyydestä ja monimuotoisuudesta;

                           b)

                           unionin lähtökohtien, arvojen ja toiminnan tuntemusta;

                           c)

                           oppilaiden ja opettajien osallistumista eTwinning-verkon toimintaan ja rajatylittävään liikkuvuuteen sekä kansainvälisiin hankkeisiin, varsinkin perusasteen kouluissa;

                           d)

                           ruohonjuuritason hankkeita, joilla lisätään tietoisuutta Euroopan unionista ja parannetaan sen tuntemusta opetusympäristöissä, erityisesti suoralla vuorovaikutuksella nuorten kanssa, kuten viettämällä vuosittain vapaaehtoisuuden pohjalta ”Euroopan unionin päivää” opetusympäristöissä.

      Opetushenkilöstön ja opetuksen tukeminen

               7.

               huolehdittava siitä, että opetushenkilöstö voi edistää yhteisiä arvoja ja tarjota osallistavaa koulutusta

                           a)

                           toteuttamalla toimenpiteitä, joilla opetushenkilöstöä autetaan välittämään yhteisiä arvoja, edistämään aktiivista kansalaisuutta ja yhteenkuulumisen tunnetta sekä vastaamaan oppijoiden erilaisiin tarpeisiin; ja

                           b)

                           edistämällä opetushenkilöstön perus- ja jatkokoulutusta, vaihtoja ja vertaisoppimista ja vertaisneuvontaa sekä ohjausta ja mentorointia.

      Täytäntöönpanotoimenpiteet

               8.

               arvioitava ja tarvittaessa parannettava koulutuksen ja epävirallisen oppimisen alalla noudatettavia periaatteita ja käytäntöjä näiden suositusten täytäntöön panemiseksi;

               9.

               kartoitettava tarpeet ja lisättävä kansalaisten osallistumista hyödyntämällä jo saatavilla olevia tietoja tai tarvittaessa keräämällä uutta tietoa, jotta voidaan parantaa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa, joka koskee koulutuksen sosiaalisia ja kansalaisuuteen liittyviä näkökohtia;

               10.

               jatkettava yhteistyötä EU:n strategisissa yhteistyöpuitteissa koulutuksen, nuorison, urheilun ja kulttuurin aloilla panostamalla vertaisoppimiseen, vertaisneuvontaan ja hyvien toimintatapojen vaihtamiseen yhteisten arvojen edistämiseksi;

               11.

               hyödynnettävä EU:n rahoitusvälineitä näiden suositusten täytäntöönpanossa, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Luova Eurooppa -ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaa.

         SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI KOMISSION AIKOMUKSEEN

               12.

               tukea jäsenvaltioita tämän suosituksen säännösten täytäntöönpanossa hyödyntämällä käytettävissä olevia keinoja ja rahoitusvälineitä, kuten Erasmus+-ohjelmaa, ja erityisesti oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikilla koulutustasoilla, keskittyen kouluihin, kansainvälisiin hankkeisiin, eTwinning-verkkoon sekä Jean Monnet -toimiin;

               13.

               tukea poliittisia uudistuksia ja toimintatapojen kehittämistä kansallisella ja alueellisella tasolla vuoteen 2020 ulottuvissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) ja niiden jatkoksi mahdollisesti vahvistettavissa puitteissa;

               14.

               laatia tarvittaessa käytännön vertailuvälineitä ja ohjeistusta päättäjille ja alan toimijoille ja tarkistaa niitä säännöllisin väliajoin sekä tukea tutkimusta ja sidosryhmien osallistumista osaamistarpeisiin vastaamiseksi;

               15.

               arvioida tämän suosituksen johdosta toteutettuja toimia erityisesti ET 2020 -puitteiden ja koulutuksen seurantakatsauksen avulla.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta – Eurooppalaisen koulutusyhteistyön uudet painopisteet (EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25).

      (4)  SWD(2018)13 final.

      (5)  Komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2017, radikalisoitumista käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta (EUVL C 252, 3.8.2017, s. 3).


title: Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa

text:
               27.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 223/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018,
   julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa
   (2018/C 223/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Perussopimuksen 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Unkari sopeuttaa julkista talouttaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jollei julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla (2).

               (4)

               Komission kevään 2018 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2017 toteutumaa koskevien tietojen perusteella julkisen talouden menojen kasvu (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä) ylitti vuonna 2017 selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan (poikkeama oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) tarvittavasta rakenteellisesta sopeutuksesta. Rakenteellinen rahoitusasema, joka oli –1,8 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2016, heikkeni –3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä niin ikään viittaa merkittävään poikkeamaan (poikkeama oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kokonaisarvioinnin perusteella kolmella tekijällä oli negatiivinen vaikutus menojen kasvun vertailuarvoon. Nämä olivat liian alhainen keskipitkän aikavälin potentiaalinen kasvu ja liian alhainen BKT-deflaattori, joita oli käytetty vertailuarvon perustana, sekä pysyvästi vaikuttavat tulopuolen toimenpiteet. Kun näiden tekijöiden vaikutus korjataan, menojen kasvun vertailuarvo näyttää ilmentävän julkisen talouden sopeutustarvetta asianmukaisesti, ja se viittaa merkittävään poikkeamaan. Tälle päätelmälle saadaan vahvistus arvioitaessa rakenteellisen rahoitusaseman pilaria, joka niin ikään viittaa merkittävään poikkeamaan senkin jälkeen, kun korkomenojen vähenemisen, investointien volatiliteetin ja odottamattomien tulojen vaikutukset on otettu huomioon. Kokonaisarvioinnin perusteella päätellään sen vuoksi, että vuoden 2017 osalta havaittu poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta on merkittävä.

               (5)

               Komissio katsoi 23 päivänä toukokuuta 2018 kokonaisarvioinnin perusteella, että Unkarin on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja antoi sen vuoksi Unkarille perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               (6)

               Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suosituksen tarvittavista toimista. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaan suosituksessa asetetaan jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Unkarin määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2018. Unkarin olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               (7)

               Unkarin rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2017 poikenneen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevasta rakenteellisesta rahoitusasemasta, joka on –1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen tuotantokuiluarvion perusteella Unkarin suhdannetilanne on vuonna 2018 hyvä. Unkarin julkisen talouden velkasuhde ylittää 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitussa matriisissa edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee entisestään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 edellyttää sen vuoksi, että on hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon. Koska vaadittu vähimmäissopeutus edellyttää merkittäviä rakenteellisia vakauttamistoimia, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäissopeutuksen (1 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.

               (8)

               Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman on parannuttava 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saa olla enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018.

               (9)

               On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               (10)

               Jotta Unkari saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa juoksevien menojen kehitystä huolellisesti,

         SUOSITTAA, ETTÄ UNKARI:

               1)

               toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018. Tämä vastaa 1 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Unkarin tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               2)

               käyttää mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

               3)

               raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta. Raportissa esitettävien toimenpiteiden olisi oltava uskottavia ja riittävästi täsmennettyjä. Lisäksi olisi selostettava kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä esitettävä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2018.

      Tämä suositus on osoitettu Unkarille.
      Tehty Luxemburgissa 22 päivänä kesäkuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. GORANOV

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Unkarin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 299, 18.8.2016, s. 49).


title: Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

text:
               27.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 223/3

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018,
   julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
   (2018/C 223/02)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Perussopimuksen 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovitamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)

               Kesäkuun 16 päivänä 2017 annetussa neuvoston suosituksessa (2) Romaniaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (3) nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle. Neuvosto toesi 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Tästä syystä neuvosto antoi 5 päivänä joulukuuta 2017 Romanialle tarkistetun suosituksen (4), jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (4)

               Komission kevään 2018 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2017 toteutumaa koskevien tietojen perusteella vuoden 2017 nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu ylitti selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan (poikkeama oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen rahoitusasema heikkeni –3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun vastaava vuoden 2016 luku oli –2,1 prosenttia, mikä niin ikään viittaa merkittävään poikkeamaan suositellusta rakenteellisesta sopeutuksesta (poikkeama oli 1,7 % suhteessa BKT:hen). Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmi käyvän poikkeaman suuruutta kasvattaa se, että arvio (piste-estimaatti) potentiaalisen BKT:n kasvusta on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Samaan suuntaan vaikuttaa julkisten investointien väheneminen, jonka vaikutus tasoittuu menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa. Kyseisistä eroista huolimatta molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2017.

               (5)

               Komissio katsoi 23 päivänä toukokuuta 2018 kokonaisarvioinnin perusteella, että Romanian on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Sen vuoksi komissio antoi Romanialle perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               (6)

               Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suosituksen tarvittavista toimista. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaan suosituksessa aseteta njäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Romanian määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2018. Romanian olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               (7)

               Komission kevään 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romania pysyy vuosina 2018 ja 2019 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde alittaa 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisessa yhteisesti sovitussa matriisissa edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2018 että vuonna 2019.

               (8)

               Romanian rakenteellinen alijäämä kasvoi 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vuoden 2017 kasvu oli 1,2 prosenttia, joten vuoden 2017 rakenteellinen alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Romania siirtyisi takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle vuosien 2016 ja 2017 lipsumisten jälkeen, sopeutuksen vähimmäisvaatimusta olisi täydennettävä pitkäjänteisillä lisätoimilla. Kun otetaan huomioon havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisätoimien ansiosta sopeuttaminen takaisin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta nopeutuu.

               (9)

               Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman olisi parannuttava 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2018 että vuonna 2019, on johdonmukainen sen pyrkimyksen kanssa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019.

               (10)

               Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema edelleen heikkenee: negatiivinen muutos on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja vielä 0,4 prosenttia vuonna 2019. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 0,8 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 1,2 prosenttia vuonna 2019, kun tilannetta verrataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaiseen perusskenaarioon.

               (11)

               Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 3,8 prosenttia vuonna 2019. Luvut ylittävät perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa selvällä marginaalilla 3 prosentin viitearvoa vuosina 2018 ja 2019.

               (12)

               Koska Romania ei ole noudattanut aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksen mukaista 3 prosentin viitearvoa ei noudateta, Romanian on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin palauttaakseen finanssipolitiikkansa varovaiselle uralle.

               (13)

               On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               (14)

               Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä,

         SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA:

               1)

               toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tämä vastaa 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen molempina vuosina ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               2)

               käyttää mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

               3)

               raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta. Raportissa esitettävien toimenpiteiden olisi oltava uskottavia ja riittävästi täsmennettyjä. Lisäksi olisi selostettava kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä esitettävä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuosiksi 2018 ja 2019.

      Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
      Tehty Luxemburgissa 22 päivänä kesäkuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. GORANOV

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamiseksi Romaniassa (EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (3)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 439, 20.12.2017, s. 1).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan unionin neuvostolle Banka Slovenijen ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2018/18)

text:
               24.7.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 260/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 6 päivänä heinäkuuta 2018,
      Euroopan unionin neuvostolle Banka Slovenijen ulkopuolisista tilintarkastajista
      (EKP/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Banka Slovenijen nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.:n toimikausi päättyi tilikauden 2017 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije on valinnut Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2018–2020,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Suosituksena on, että Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. nimitetään Banka Slovenijen ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2018–2020.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 6 päivänä heinäkuuta 2018.

               EKP:n puheenjohtaja

            Mario DRAGHI