				|

		52013DC0374

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovenian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovenian vuoden 2013 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla
käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian
lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään
avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
(2)       Neuvosto antoi
13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen
jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
(2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen,
joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason
toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He
päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja
ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)       Neuvosto antoi 6 päivänä
heinäkuuta 2012 suosituksen Slovenian vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovenian vuosien 2011–2015 tarkistetusta vakausohjelmasta.
(5)       Komissio hyväksyi
28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013
talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä
marraskuuta 2012 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja
korjaamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä
maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)       Komissio julkaisi
10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla
laaditun Sloveniaa koskevan perusteellisen tarkastelun[8] tulokset. Komissio päättelee
analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on liiallisia
epätasapainotiloja. Tarvitaan kiireellisesti politiikkatoimia, jotta
epätasapainotilojen nopea muodostuminen voidaan pysäyttää ja niiden purkamista
voidaan hallita. Tähän asti yksityisen ja julkisen velan määrä on ollut
tulostaulun varoituskynnysten alapuolella, ja myös ulkomaisen nettovelan määrä
on suhteellisen vähäinen. Ongelmana ei kuitenkaan ole velan määrä vaan sen
rakenne, sillä velka keskittyy pääasiassa yrityssektorille. Talouden kielteisen
kehityksen nopeutuessa tällainen velan rakenne sekä sektorin tiivis yhteys
valtion velan määrään vaarantavat finanssisektorin vakauden ja vaikeuttavat
velkavivun purkamista. Näitä riskejä lisää työ- ja pääomamarkkinoiden
rajoitettu sopeutuskyky sekä valtio-omistukseen painottuva talouden rakenne. Politiikkaa
koskevien epävarmuusjaksojen ja uudistuksia haittaavien oikeudellisten esteiden
vuoksi Slovenia ei ole voinut puuttua epätasapainotiloihin asianmukaisesti eikä
parantaa sopeutuskykyään, mikä on lisännyt sen haavoittuvuutta, kun valtion
rahoituspaineet ovat lisääntyneet.
(8)       Slovenia toimitti vuosia
2012–2016 koskevan vuoden 2013 vakausohjelmansa ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa
9 päivänä toukokuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta
niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(9)       Slovenian viranomaiset
lähettivät komissiolle 23 päivänä toukokuuta 2013 kirjeen, jossa ne
toistivat kansallisen uudistusohjelman keskeiset sitoumukset sekä tarkistivat
ja selkeyttivät niitä.
(10)     Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 vakausohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että huolimatta huomattavista vaikkakin takapainotteisista
vakautustoimista, joiden johdosta julkisen sektorin alijäämä supistui
6,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2009 4,0 prosenttiin vuonna
2012, Slovenian ei odoteta korjaavan liiallista alijäämäänsä vuoden 2013
loppuun mennessä neuvoston vuoden 2009 loppupuolella antaman suosituksen
mukaisesti. Tämä on kytköksissä erityisesti talouskehitykseen, joka on heikompi
kuin suosituksen antamisajankohtana odotettiin. Julkisen talouden kehitysarvion
perustana oleva makrotalouden skenaario on laajalti ottaen uskottava vuoden
2013 osalta mutta vuoden 2014 osalta optimistinen. Viranomaiset odottavat, että
BKT kasvaa 0,2 prosenttia vuonna 2014, kun se sitä ennen supistui vuonna
2012 (2,3 %) ja vuonna 2013 (1,9 %). Lisäksi ne olettavat, että julkisen
talouden toimia toteutetaan alijäämän supistamiseksi 4,2 prosentista
suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (luku ei sisällä pankkien pääomittamista)
2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Komissio kuitenkin
ennustaa, että BKT supistuu 0,1 prosenttia vuonna 2014 olettaen, että
politiikka säilyy muuttumattomana. Lisäksi komissio ennustaa, että alijäämä on
4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Ennusteissa on otettu
huomioon vain ne toimenpiteet, jotka on hyväksytty viimeistään huhtikuun
puolivälissä vuonna 2013. Ohjelman mukaisen julkisen talouden strategian
tärkeimpiä tavoitteita on korjata julkisen talouden liiallinen alijäämä
viimeistään vuonna 2014 eli vuosi neuvoston vuoden 2009 loppupuolella asettaman
määräajan jälkeen, saavuttaa tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema
viimeistään vuonna 2017 ja vakauttaa velan määrä alle 55 prosenttiin
suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoitteeksi
tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema. Kyseinen keskipitkän aikavälin
tavoite ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, sillä siinä ei oteta
riittävällä tavalla huomioon väestön ikääntymisestä epäsuorasti aiheutuvia
vastuita. Ohjelmassa suunnitellut alijäämätavoitteet noudattavat tavoitetta,
jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2014. Kun
otetaan huomioon kyseisen vuoden optimistinen kasvuennuste, tuloennusteisiin
liittyvät merkittävät riskit sekä puutteellisesti määritellyt menopuolen
toimenpiteet, [neuvosto katsoo, että liiallista alijäämää ei todennäköisesti
pystytä korjaamaan vuoteen 2014 mennessä.] Näin ollen olisi määritettävä,
hyväksyttävä ja toteutettava uusia rakenteellisia vakauttamistoimia sen
varmistamiseksi, että liallinen alijäämä korjataan viimeistään vuonna 2015
uskottavalla ja kestävällä tavalla neuvoston [21 päivänä kesäkuuta 2013
antaman] suosituksen mukaisesti. Julkisen velan määrä suhteessa BKT:hen enemmän
kuin kaksinkertaistui vuoden 2008 (22,0 %) ja vuoden 2012 (54,1 %)
välillä, ja komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan velan
määrän ennakoidaan kasvavan edelleen 66,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen
vuoteen 2014 mennessä. Viranomaiset odottavat velan määrän olevaan enimmillään
63,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2014 ja 2015 ja supistuvan sen
jälkeen 62,8 prosenttiin vuonna 2016. Velkasuhteeseen liittyvät riskit
painottuvat kasvusuuntaan, mihin vaikuttavat myös mittavat ehdolliset velat
sekä omaisuuserien siirrosta pankkien varainhoitoyhtiölle todennäköisesti
aiheutuvat velkakannan korjauserät, joita ei ole otettu huomioon ohjelman
ennusteissa.
(11)     Viranomaiset toteuttivat
toukokuussa 2013 merkittäviä toimenpiteitä julkisen talouden vakauttamiseksi.
Ne pääsivät työmarkkinaosapuolten kanssa sopuun julkisen sektorin
perusbruttopalkkojen alentamisesta vielä 1 ¼ prosentilla sen lisäksi,
että toukokuussa 2012 annetussa julkisen talouden tasapainottamista koskevassa
laissa palkkoja oli päätetty alentaa 3 prosenttia. Lisäksi parlamentti
hyväksyi perustuslaillisen perustan julkisen talouden rakenteellista
rahoitusasemaa / ylijäämää koskevalle säännölle. Sen sijaan finanssipoliittisen
sopimuksen määräykset saatetaan kokonaisuudessaan osaksi kansallista
lainsäädäntöä erityisellä perustuslaillisella täytäntöönpanosäädöksellä, joka
parlamentin on tarkoitus hyväksyä viimeistään marraskuussa 2013. Parlamentti
tiukensi lähes yksimielisesti perustuslaillisia sääntöjä, jotka koskevat
kansanäänestyksen järjestämistä ja sen lopputulosta. Tämän arvioidaan
helpottavan julkisen talouden vakauttamistoimien toteutusta. Kun otetaan
huomioon nopeasti kasvava velka, on entistä tärkeämpää, että vuoden 2013
talousarviostrategiaa lujitetaan ja se pannaan tiukasti täytäntöön ja että
huomattavia vakautustoimia toteutetaan määrätietoisesti seuraavina vuosina.
Vaikka eräät verot ovat EU:n keskiarvoa alhaisempia, pelkästään veronkorotuksia
toteuttamalla ei ole mahdollista loputtomiin lykätä välttämätöntä
menokehitykseen puuttumista. Sen vuoksi vaikuttaa asianmukaiselta täydentää
tuloja lisääviä toimenpiteitä uusilla vakauttamistoimilla, jotka keskittyvät rakenteellisiin
menoleikkauksiin. Keskipitkän aikavälin talousarviokehystä ja menosääntöä ei
edelleenkään ole riittävästi kohdennettu siihen, että keskipitkän aikavälin
tavoite saavutettaisiin ja pitkän aikavälin kestävyys turvattaisiin. Lisäksi
eräitä julkishallinnon yksikköjä ja erityisesti talousarvion välillisiä
käyttäjiä koskevia budjettirajoituksia ei ilmeisesti ole pantu
kokonaisuudessaan täytäntöön. Kansainvälisten ja kotimaisten arvioiden mukaan
harmaa talous on Sloveniassa EU:n keskiarvoa suurempi. Tämä osoittaa, että
verosääntöjen noudattamista on varaa parantaa.
(12)     Eläkeuudistus hyväksyttiin
joulukuussa 2012, ja se tuli voimaan tammikuussa 2013. Siinä puututaan vuonna
2012 annetuissa suosituksissa mainittuihin ongelmiin, tosin riittämättömässä määrin,
sillä uudistuksella arvioidaan olevan vaikutusta julkiseen talouteen vain
keskipitkällä aikavälillä (vuoteen 2020 saakka). Vaikka eläkeuudistus on tärkeä
askel, se ei tarjoa erityisiä keinoja hillitä ikääntymisestä aiheutuvia
kustannuksia vuoden 2020 jälkeen. Tarvitaan lisää uudistuksia, joilla
parannetaan eläkemenojen kestävyyttä pitkällä aikavälillä muun muassa sitomalla
lakisääteinen eläkeikä pitenevään elinajanodotteeseen ja rajoittamalla edelleen
varhaiseläkkeelle pääsyä. Pitkäaikaishoidon palvelujen kysyntä ylittää
tarjonnan, kun taas menot ovat toistaiseksi pysyneet suhteellisen pieninä.
Pitkäaikaishoidon kysynnän ja sen kustannusten ennakoidaan kasvavan
huomattavasti väestön ikääntyessä. Arvioimalla tarkemmin nykyisiä toimenpiteitä
voitaisiin osaltaan edistää näyttöön perustuvaa päätöksentekoa tällä alalla.
(13)     Slovenian pankkisektori on
suhteellisen pieni, alle puolet euroalueen keskiarvosta, mutta suurimpien
pankkien pääomapuskureihin kohdistuu jatkuvasti painetta ja puskurit on
alueellisessa vertailussa todettu pieniksi. Lisäksi pankkien riippuvuus
valtiosta pääoman hankkimisessa on merkittävä uhka taloudelle. Toistuva tarve
vahvistaa pääomapohjaa koskee erityisesti valtion omistamia kotimaisia
pankkeja. Vaikka yksityisen velan kokonaismäärä on euroalueen keskiarvoa sekä
makrotalouden epätasapainoa kuvaavan tulostaulun varoituskynnyksiä pienempi,
kyse on rakenteellisesta ongelmasta. Suurin osa velasta koskee yrityssektoria,
ja useat yritykset ovat ylivelkaantuneita, mikä edelleen lisää järjestämättömien
luottojen määrää. Vuoden 2012 lopussa 23,7 prosentissa yrityslainoista
esiintyi vähintään 90 päivän maksurästejä. Luotonantoa yrityssektorille on
elvytettävä investointien tukemiseksi sekä tuottavuuden ja kilpailukyvyn
parantamiseksi. Vakausohjelmassa ennakoidaan pankkien pääomapohjan
vahvistamista edelleen. Viranomaiset ovat kirjallisesti vahvistaneet
sitoutuneensa tarjoamaan tarvittaessa lisää pääomaa. Luotonanto supistuu, ja
heikkojen pankkien ja valtion vuorovaikutus on tiiviimpää. Yli 1 miljoonan
euron yrityslainoista perittävä korko on Sloveniassa yli
2 prosenttiyksikköä euroalueen korkoa suurempi, ja ero on kasvanut jälleen
vuonna 2012. Pankkien uudelleenjärjestelyä koskeva sääntelykehys on jo
hyväksytty, mutta se on vielä pantava tuloksellisesti täytäntöön. Pankkien
varainhoitoyhtiö on edelleen tärkein instituutio pankkien tervehdyttämisen
kannalta. Kansallisessa uudistusohjelmassa, jota on äskettäin täydennetty
hallituksen toimittamilla tiedoilla, kuvataan suunnitelmia omaisuuserien siirtämiseksi
pankkien varainhoitoyhtiölle stressitestien perusteella, joita Slovenian
keskuspankki on toteuttanut alhaalta ylös ‑periaatteen mukaisesti.
Viranomaiset ovat kirjallisesti vahvistaneet olevansa valmiit yhteistyöhön
komission ja EKP:n kanssa sen varmistamiseksi, että valituille pankeille
suoritetaan omaisuuserien laatua koskevat riippumattomat tarkastelut. Tämän
tarkastelun tulisi kattaa koko pankkijärjestelmä, jotta voidaan varmistaa
pankkisektorin kestävä vakaus. Muissa maissa tällaisella lähestymistavalla on
voitu olennaisesti palauttaa luottamus, uskottavuus ja markkinoillepääsy.
Perusteellisesta ulkopuolisesta arvioinnista saatavat tiedot muodostavat
tarpeellisen perustan koko finanssisektorin kattavalle strategialle.
(14)     Kansallisessa uudistusohjelmassa
ei kuvailla uusia toimenpiteitä pankkivalvonnan lujittamiseksi, mikä kuitenkin
todettiin tarpeelliseksi vuoden 2013 perusteellisessa tarkastelussa. Ainoat
uudet tiedot, joita ohjelmassa esitetään pankkiin kohdistuvista
valvontatoimista, koskevat Slovenian keskuspankin tekemiä uusia stressitestejä.
Ohjelmassa ei kuitenkaan kuvata tarkemmin toimenpiteitä, kuten asianmukaisia
makrotason vakavaraisuuspolitiikkoja.
(15)     Työmarkkinauudistus
hyväksyttiin maaliskuussa 2013, ja sillä on tarkoitus vähentää työmarkkinoiden
segmentoitumista ja lisätä niiden joustavuutta. Uudistuksella heikennetään
vakituisten työsuhteiden suojaa yksinkertaistamalla irtisanomismenettelyjä
yksittäisten ja joukkoirtisanomisten kohdalla sekä vähentämällä
irtisanomiskustannuksia. Määräaikaisia työsopimuksia koskevia säännöksiä on
edelleen kiristetty väärinkäytösten vähentämiseksi, ja vuokratyön käyttöä on
rajoitettu. Vaikka uudistus on oikeansuuntainen, jää nähtäväksi, onko se
riittävän kunnianhimoinen, jotta sillä olisi merkittävä vaikutus
työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja joustavuuteen sekä Slovenian
houkuttelevuuteen suorien ulkomaisten sijoitusten kannalta. Toistaiseksi
Sloveniassa ei ole toteutettu lainkaan toimenpiteitä, joilla puututtaisiin
opiskelijoiden työntekoa koskevasta sääntelystä johtuvaan työmarkkinoiden
kahtiajakautumiseen. Kansallisessa uudistusohjelmassa ehdotetut toimet ovat
oikeansuuntaisia. Nuorisotyöttömyys kasvoi Sloveniassa peräti
4,9 prosenttiyksikköä 20,6 prosenttiin vuonna 2012, kun taas kokonaistyöttömyys
kasvoi 0,7 prosenttiyksikköä 9 prosenttiin vuonna 2012. Vaikka
työttömyys kasvaa, osittain Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettuihin
aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuvien työttömien määrä väheni
alustavien kansallisten tietojen mukaan huomattavasti vuonna 2012. Slovenia ei
ole toteuttanut lainkaan toimenpiteitä mukauttaakseen työolosuhteita työurien
pidentämiseen, eikä se ole myöskään toteuttanut elinikäistä oppimista koskevia
räätälöityjä toimia tai aktiivisia työmarkkinatoimia, joilla lisättäisiin
korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden
tai matalan osaamistason työntekijöiden työllisyyttä. Sen sijaan se on
toteuttanut joitakin toimia parantaakseen työntekijöiden ammattitaidon ja
työmarkkinoiden tarpeiden vastaavuutta. Julkisissa työvoimapalveluissa on
käynnistetty pilottihanke työmarkkinoiden tarpeiden arvioimiseksi, mutta
yhteistyötä sidosryhmien kanssa on kehitettävä edelleen. Tärkeiden
ammatillisten koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta olisi
pyrittävä lisäämään tehokkaammin. Pk-yrityksissä toteutetaan uusia
uraohjaukseen liittyviä toimenpiteitä. Työnantajien roolia ammatillisessa
koulutuksessa ja harjoittelussa on vahvistettava edelleen. Näillä osa-alueilla
tehtävillä parannuksilla voitaisiin lisätä tuottavuutta ja parantaa
kilpailukykyä.
(16)     Kustannuskilpailukyvyn
parantamista koskevat toimet ovat olleet vain osittaisia. Hallitus leikkasi
vuonna 2012 julkisen sektorin työntekijää kohti laskettua nimellisbruttopalkkaa
noin 3 prosenttia. Lisäksi julkisen sektorin työvoimakustannusten
lisäleikkauksista päästiin sopuun työmarkkinaosapuolten kanssa toukokuun
puolivälissä vuonna 2013. Slovenian vähimmäispalkka on EU:n suurimpia
tarkasteltuna prosenttiosuutena keskimääräisestä palkasta. Vähimmäispalkkaan
tehdään indeksikorjauksia, ja lisäksi siihen tehtiin vuonna 2010 suuri
päätösperäinen korotus. Vaikka nimelliset työvoimakustannukset henkeä kohti
supistuivat vuonna 2012 (–0,4 %), nimelliset yksikkötyökustannukset
kasvoivat hieman (0,7 %), mikä johtui suuremmasta tuottavuuden laskusta
(–1,1 %). Toimet, joilla lisätään tuottavuuden kasvua ja edetään
jatkuvasti yksikkötyökustannusten vähentämisessä, auttaisivat palauttamaan
kilpailukykyä.
(17)     Valtion omistajuudella on
merkittävä rooli Slovenian taloudessa, ja monet järjestelmän ominaisuuksista
ovat pysyneet muuttumattomina 1990-luvun siirtymäkaudesta lähtien.
Yksityistämistä ja yritysten uudelleenjärjestelyä koskevat välineet, jotka
otettiin käyttöön 1990-luvulla, ovat johtaneet siihen, että valtiolla on
edelleen määräävä asema erityisesti finanssisektorilla. Vuonna 2011
valtionyhtiöiden osuus kaikesta Slovenian talouden arvonlisäyksestä oli yksi
kuudesosa, noin puolet kaikista yrityssektorin tappioista syntyi
valtionyhtiöissä, ja joka kahdeksas työntekijä oli valtionyhtiön palveluksessa.
Lisäksi valtion määräysvallassa olevilla rahastoilla ja yrityksillä on
vaikutusta julkiseen talouteen kasvaneiden velkamäärien, pääomittamistarpeiden
ja merkittävien valtiontakausten vuorovaikutuksen kautta. Valtionyhtiöiden koko
ja heikkous hidastavat talouden kehitystä ja kasvua ja pahentavat nykyisiä
epätasapainotiloja. Valtion määräysvalta ja valtion omaisuuserien usein huono
hallinnointi ehkäisevät yksityisiä kotimaisia ja ulkomaisia sijoituksia sekä
heikentävät tuottavuutta ja kilpailukykyä. Finanssisektorin ulkopuolella
toimivien valtionyhtiöiden ja valtion omistamien rahoituslaitosten
ristiinomistus lisää ongelmien leviämisen vaaraa, rajoittaa sopeutusta ja
vääristää resurssien kohdentamista erityisesti uusien investointien osalta.
(18)     Kansallisessa
uudistusohjelmassa esitellään valtion omistajuutta ja yritysten velkavivun
purkamista koskevat ensisijaiset politiikkatavoitteet, mutta siinä ei kuvailla
suunniteltuja toimenpiteitä yksityiskohtaisesti. Vuoden 2013 perusteellisessa
tarkastelussa kuvattiin valtion omistajuuden vaikutuksia talouteen eli
julkiselle taloudelle aiheutuvia välittömiä ja ehdollisia kustannuksia sekä
tavanomaisen liiketoiminnan vääristymistä. Sen sijaan kansallisen
uudistusohjelman mukaan ainoa haitta, joka aiheutuu siitä, että valtio omistaa
finanssisektorin ulkopuolisia yrityksiä, on koordinoinnin puute. Vaikka
kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy myönteisiä elementtejä, siinä ei
kuitenkaan esitetä riittävästi tietoja valtion omistukseen jäävien yritysten
strategisesta suuntautumisesta eikä anneta yksityiskohtaisia ja
aikataulutettuja sitoumuksia kyseisten yritysten taloudellisen tuloksen ja
hallinnoinnin parantamiseksi. Joitakin alustavia toimia on toteutettu yritysten
hyvän hallintotavan parantamiseksi vuonna 2012 annettujen maakohtaisten
suositusten mukaisesti. Lisäksi on käynnistetty toimia eräiden valtionyhtiöiden
yksityistämiseksi. Slovenian valtion holdingyhtiön perustamisesta on annettu
lainsäädäntöä, joka on vielä pantava tuloksellisesti täytäntöön. Läpinäkyvyyttä
voitaisiin lisätä laatimalla rekisteri, johon kirjattaisiin valtionyhtiöiden
johtokuntiin ja hallintoneuvostoihin nimitettävät henkilöt, sekä velvoittamalla
kyseiset henkilöt antamaan etuja koskeva ilmoitus. Kansallisessa
uudistusohjelmassa ilmoitetaan, että viimeistään vuoden 2013 viimeisellä
neljänneksellä on tarkoitus laatia yksityistämisstrategia. Slovenian
viranomaisten komissiolle 23 päivänä toukokuuta 2013 lähettämän kirjeen
perusteella strategian laatimista on aikaistettu vuoden 2013 kolmanteen
neljännekseen. Sillä välin hallitus on esittänyt parlamentille luettelon
15 yrityksestä, jotka on tarkoitus yksityistää. Luettelossa on paitsi
pk-yrityksiä ja sellaisia yrityksiä, joissa valtiolla on vähemmistöosuus, myös
merkittäviä yrityksiä, kuten Slovenian toiseksi suurin pankki NKBM.
(19)     Säänneltyjen ammattien määrä
on Sloveniassa suuri, ja maalla on varaa vähentää merkittävästi näihin
ammatteihin pääsyn esteitä ja siten tukea työllisyyttä ja kilpailua. Slovenian viranomaiset
käynnistivät vuonna 2012 uudistusprosessin, jonka kuluessa tarkistetaan useita
säänneltyjä ammatteja tavoitteena määritellä kyseiset ammatit tarkemmin,
vähentää hallinnollisia kustannuksia ja yksinkertaistaa ammatteihin pääsyä.
Parlamentin oli tarkoitus hyväksyä vuoden 2013 alussa ensimmäiset säädökset,
jotka koskevat käsiteollisuutta, matkailua ja rakennusalaa. Uudistus on
kuitenkin jäljessä aikataulusta käsiteollisuutta lukuun ottamatta. Slovenia on
jo varmistanut oikeudelliset edellytykset riippumattoman kilpailuviraston
perustamiseksi, mutta sen on vielä varmistettava, että viraston käytössä on
jatkuvasti riittävästi henkilöstöä. Lainsäädäntöä olisi edelleen tarkistettava
siten, että virastolle osoitetaan talousarviossa oma budjettikohta, koska tämä
on tarpeen sen taloudellisen riippumattomuuden turvaamiseksi. Siviili- ja
kauppaoikeudellisten riita-asioiden sekä konkurssimenettelyjen käsittelyajat
ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa ovat kohtuuttoman pitkät. Vaikka
siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsittelyajat ovat selvästi
lyhentyneet, tarvitaan lisää toimia ongelman ratkaisemiseksi, sillä pitkät
käsittelyajat hankaloittavat liiketoimintaa ja vähentävät Slovenian
houkuttelevuutta suorien ulkomaisten sijoitusten kohteena. Tässä yhteydessä
voidaan mainita kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvä tuomareiden lukumäärän
vähentäminen asukasta kohden, mikä olisi kompensoitava parantamalla
merkittävästi oikeuslaitoksen toiminnan tuloksellisuutta.
(20)     Kansallisessa
uudistusohjelmassa vahvistetaan tarve toteuttaa rahoitusvaikeuksissa olevissa
finanssisektorin ulkopuolisissa yrityksissä uudelleenjärjestely, mutta
yritysten uudelleenjärjestelyyn liittyviä politiikkahaasteita ja ‑toimia
olisi vielä tarkennettava ensisijaisesti markkinalähtöisten ratkaisujen
pohjalta. Tarvitaan lisää toimenpiteitä, joiden avulla voidaan houkutella
yksityisiä sijoituksia, myös suoria ulkomaisia sijoituksia, sekä varmistaa
yksityisen sektorin riittävä osallistumisen kustannuksiin verovarojen
säästämiseksi. Uudelleenjärjestelyn läpikäyneet yritykset olisi prosessin
päätteeksi myytävä ilman tukea julkisista varoista.
(21)     Slovenia on parhaillaan
muuttamassa lainsäädäntöä tehostaakseen maksukyvyttömyysmenettelyjä. Hallitus
tarkisti huhtikuussa 2013 rahoitusoperaatioista, maksukyvyttömyysmenettelyistä
ja yritysten pakollisesta purkamisesta annettua lakia. Muutoksilla täsmennetään
maksukyvyttömyyden määritelmää ja otetaan käyttöön kannustimia, joiden avulla
yritysten johtoa kannustetaan hakemaan ajoissa yrityksen asettamista
maksukyvyttömyysmenettelyyn. Maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevään kehykseen
ei tällä hetkellä sisälly riittävästi kannustimia ja seuraamuksia, joiden
avulla voitaisiin varmistaa, että yritykset pyytävät
maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamista varhaisessa vaiheessa. Pakolliset
riitojenratkaisumenettelyt (tuomioistuimissa määrättävä uudelleenjärjestely)
ovat monimutkaisia ja suosivat velallista. Erityisesti tämä koskee pk-yrityksiä
ja mikroyrityksiä. Tuomioistuinten ulkopuoliseen varhaisvaiheen sovitteluun ei
kannusteta riittävästi, vaikka tällainen menettely voisi osaltaan auttaa
varmistamaan elinkelpoisten yritysten toiminnan jatkumisen. Slovenia on
ilmoittanut uudesta lainsäädännöstä, jossa sallittaisiin ylivelkaantuneiden
yritysten taloudellinen uudelleenjärjestely varhaisessa vaiheessa. Lisäksi
oikeusministeriö aikoo ehdottaa viimeistään toukokuun lopussa vuonna 2013
säädösmuutoksia, joilla helpotetaan tuomioistuinten ulkopuolista
uudelleenjärjestelyä ja velkojen muuntamista. Tarvitaan asianmukainen
sääntelykehys, johon sisältyisi yhteensopivia kannustimia velkojille, yritysten
omistajille ja hallinnolle, jotta voidaan helpottaa maksukyvyttömien mutta
elinkelpoisten yritysten taloudellista uudelleenjärjestelyä.
(22)     Komissio on EU-ohjausjakson
osana analysoinut kattavasti Slovenian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen
tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovenian
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan
myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä
talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin
kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–9.
(23)     Neuvosto on tutkinut Slovenian
vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 1.
(24)     Neuvosto on tutkinut Slovenian
kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen
tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011
6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävistä suosituksista.
(25)     Komissio on EU-ohjausjakson
osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut
tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on
euro. Myös Slovenian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaisi
vuosina 2013 ja 2014 toimia, joilla se
1.           vahvistaa vuodeksi 2013 ja
sen jälkeiseksi ajaksi laadittua julkisen talouden strategiaa, jota tuetaan
riittävästi täsmennetyin rakenteellisin toimenpitein, ja panee sen täytäntöön
varmistaakseen liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla viimeistään
vuonna 2015 sekä liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa
neuvoston suosituksessa määritellyn rakenteellisen rahoitusaseman paranemisen;
jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta
siten, että se voi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen viimeistään
vuonna 2017; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä
tavalla edellyttää, että toteutetaan kunnianhimoisia rakenteellisia
uudistuksia, jotka lisäävät talouden sopeutuskykyä ja edistävät potentiaalista
kasvua ja työllisyyttä; turvaa kasvua edistävät menot, toteuttaa toimia
verosäännösten noudattamisen parantamiseksi sekä panee täytäntöön menopuolta
koskevia toimia, joita tuetaan järjestelmällisillä menojen tarkasteluilla
kaikilla hallinnon tasoilla; lisätäkseen vakauttamisen uskottavuutta saattaa
päätökseen julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevan
säännön hyväksymisen, tekee keskipitkän aikavälin talousarviokehyksestä
sitovan, kattavan ja läpinäkyvän sekä vahvistaa finanssipolitiikkaa valvovien
riippumattomien elinten roolia vuoden 2013 loppuun mennessä; toteuttaa toimenpiteitä
valtion ehdollisten velkojen vähentämiseksi asteittain;
2.           vahvistaa eläkejärjestelmän
pitkän aikavälin kestävyyttä vuoden 2020 jälkeen mukauttamalla edelleen kaikkia
keskeisiä parametreja sekä kytkemällä lakisääteisen eläkeiän pitenevään elinajanodotteeseen
ja huolehtii samalla eläkkeiden riittävyydestä; hillitsee ikääntymiseen
liittyviä pitkäaikaishoidon menoja ja parantaa palvelujen saantia siirtämällä
hoidon painopisteen uudelleen laitoshoidosta kotihoitoon, tarkentamalla
etuuksien kohdentamista ja tarveharkintaa sekä vahvistamalla ennaltaehkäisyä
vajaakuntoisuuden ja muista riippuvuuden vähentämiseksi;
3.           varmistaa, että palkkojen,
myös vähimmäispalkan, kehitys tukee kilpailukykyä ja työpaikkojen luomista;
seuraa tarkasti hiljattain toteutetun työmarkkinauudistuksen vaikutuksia ja
tarvittaessa määrittää osa-alueet, joilla tarvitaan lisätoimia työpaikkojen
luomisen tukemiseksi ja segmentoitumisen ehkäisemiseksi muun muassa
sääntelemällä opiskelijoiden työntekoa; toteuttaa uusia toimenpiteitä
korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden ja
matalan osaamistason työntekijöiden työllisyyden parantamiseksi keskittämällä
resursseja räätälöityihin aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin ja lisäämällä
toimien tuloksellisuutta; parantaa työntekijöiden ammattitaidon ja
työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta lisäämällä keskeisten ammatillisten
koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta ja kehittämällä edelleen
yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa työmarkkinoiden tarpeiden
arvioinnissa;
4.           toteuttaa eurooppalaisten
kumppanien tuella tarvittavat toimenpiteet, jotta riippumattoman ulkopuolisen
konsultin kanssa voidaan viimeistään kesäkuussa 2013 tehdä sopimus koko
järjestelmän kattavasta pankkien omaisuuserien laadun tarkastelusta; saattaa
tarkastelun loppuun vuonna 2013 siten, että valtiontukimenettelyssä jo olevien
kahden pankin tarkastelu toteutetaan muita nopeammassa tahdissa niiden taseiden
korjaamiseksi mahdollisimman pian; valmistautuu tarjoamaan lisää pääomaa, jos
omaisuuserien siirrossa tai niiden laadun tarkastelussa paljastuu uusia
puutteita; kaikki toimenpiteet, mukaan lukien pääomatarpeiden objektiivinen
arviointi, omaisuuserien siirto pankkien varainhoitoyhtiölle, varojen
suojausohjelma ja uudelleenjärjestelytoimien käytännön täytäntöönpano, olisi
toteutettava kaikilta osin valtiontukisääntöjä noudattaen, jos toimenpiteisiin
liittyy valtiontukea; kehittää viimeistään maaliskuussa 2014 kattavan
alakohtaisen strategian ja panee sen täytäntöön varmistaakseen uudistuksen
läpikäyneiden pankkien markkinaehtoisen (arm’s length) johtamisen ja
parantaakseen merkittävästi pankkisektorin ohjaus- ja hallintokehystä,
riskinhallintaa ja kannattavuutta, myös toteuttamalla tarvittaessa
vakauttamistoimia; saattaa nopeasti päätökseen NKBM-pankin ilmoitettua
yksityistämistä koskevat valmistelut sekä laatii viimeistään syyskuussa 2013
kunnianhimoisen aikataulun valtion suoraan ja epäsuorasti omistamien pankkien
osakkuuksien myymiseksi;
5.           tarkistaa pankkien
sääntelykehystä viimeistään vuoden 2013 lopussa ja vahvistaa tarkistuksen
perusteella valvontavalmiuksia, lisää läpinäkyvyyttä ja parantaa
tilastotietojen julkistamista;
6.           nopeuttaa säänneltyjen
palvelujen uudistamista muun muassa vähentämällä huomattavasti kyseisiin ammatteihin
pääsyyn liittyviä esteitä; parantaa liiketoimintaympäristöä muun muassa
varmistamalla kilpailuviraston riippumattomuuden ja osoittamalla sille
riittävän ja autonomisen rahoituksen;
7.           hyödyntää aiempia toimia
lyhentääkseen edelleen siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden
käsittelyaikoja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa sekä vähentääkseen
käsiteltävänä olevien asioiden määrää ja erityisesti täytäntöönpanoa koskevia
asioita;
8.           luokittelee valtion
omaisuuserät keskeisiin ja muihin kuin keskeisiin omaisuuseriin taloudellisten
kriteerien perusteella osana viimeistään syyskuussa 2013 valmistuvaa
hallituksen strategiaa, jotta muut kuin keskeiset omaisuuserät voidaan myydä;
varmistaa, että Slovenian valtion holdingyhtiö on täysin valmis aloittamaan
toimintansa ajallaan, ja siirtää kaikkien osakkuuksien omistusoikeudet ja
hallinnoinnin holdingyhtiölle, lukuun ottamatta mahdollisesti niitä
osakkuuksia, jotka mainitaan luettelossa välittömästi ja kokonaan
yksityistettävistä yhtiöistä; varmistaa, että Slovenian valtion holdingyhtiötä
johdetaan alusta lähtien ammattimaisesti, mahdollisesti hyödyntäen
kansainvälistä asiantuntemusta, ja että holdingyhtiön suhde sen hallinnoimiin
yrityksiin on selkeästi määritelty ja markkinaehtoperiaatteen mukainen;
kehittää keskeisten osakkuuksien osalta alakohtaiset strategiat, joilla
parannetaan kannattavuutta ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää; ottaa
käyttöön pakollisen ja julkisesti saatavilla olevan rekisterin, johon kirjataan
kaikki valtionyhtiöiden johtokuntiin ja hallintoneuvostoihin nimitettävät
henkilöt, ja velvoittaa kyseiset henkilöt antamaan etuja koskevan ilmoituksen;
varmistaa, että sääntelykehyksellä tuetaan muiden kuin keskeisten valtion
osakkuuksien myyntiä ja että hallinnolliset esteet minimoidaan mahdollisimman
vähiin;
9.           määrittää kaikki jäljellä
olevat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, jotka haittaavat
ylivelkaantuneiden / pääoman puutteesta kärsivien mutta elinkelpoisten
yritysten kestävää uudelleenjärjestelyä, sekä käynnistää näiden esteiden
poistamisen markkinalähtöisten ratkaisujen avulla; toteuttaa tässä yhteydessä
toimenpiteitä varmistaakseen yksityisen sektorin riittävän osallistumisen
kustannuksiin, lisätäkseen yksityisiä sijoituksia, myös suoria ulkomaisia
sijoituksia, ja saadakseen vaikeuksissa olevissa yrityksissä aikaan
tehokkuushyötyjä osana uudelleenjärjestelyprosessia; hyväksyy viimeistään
syyskuussa 2013 tarvittavan oikeudellisen kehyksen tuomioistuinten ulkopuolista
uudelleenjärjestelyä varten ja varmistaa, että kehys on nykyisten
maksukyvyttömyyttä koskevien säännösten mukainen, sekä tarjoaa velkojille ja
osakkeenomistajille kannustimia tehdä tuomioistuinten ulkopuolella
uudelleenjärjestelysopimuksia; parantaa yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen
ja tuomioistuimissa tapahtuvan riitojenratkaisun täytäntöönpanoa, mukaan lukien
käynnissä olevien konkurssimenettelyihin liittyvien oikeusjuttujen nopea
ratkaiseminen, maksimoidakseen takaisinperintäarvon ja helpottaakseen
järjestämättömien lainojen nopeaa ja tehokasta hoitamista.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä
huhtikuuta 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

32001H0551

Komission suositus, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2001, oikeudellisten ja liiketoiminnallisten puitteiden kehittämisestä yksityisen alan osallistumiselle telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen käyttöönottoon Euroopassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1102)

Virallinen lehti nro L 199 , 24/07/2001 s. 0020 - 0022

Komission suositus,annettu 4 päivänä heinäkuuta 2001,oikeudellisten ja liiketoiminnallisten puitteiden kehittämisestä yksityisen alan osallistumiselle telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen käyttöönottoon Euroopassa(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1102)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/551/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön strategiasta ja periaatteista tieliikenteen telematiikan hyödyntämiseksi Euroopassa ja alustavia toimia koskevista ehdotuksista neuvostolle ja Euroopan parlamentille 20 päivänä toukokuuta 1997 annettua komission tiedonantoa(1) pidetään 17 päivänä kesäkuuta 1997 Luxemburgissa kokoontuneen liikenneneuvosten päätelmissä tarkoituksenmukaisena perustana jatkotoimille.(2) Euroopan laajuisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen kehittämiseen tarvitaan yhdenmukaistettua lähestymistapaa, ja jäsenvaltioiden nimeämistä korkean tason edustajista koostuva työryhmä, joka on perustettu 28 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman(2) mukaisesti ja jonka puheenjohtajana toimii komissio, muodostaa sopivan välineen tätä tarkoitusta varten.(3) Tärkeää on, että telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen toimijat ovat täysin tietoisia niille asetetuista vaatimuksista noudattaa yleisen edun turvaamiseksi luotuja turvallisuus- ja muita periaatteita. Erityisesti telemaattisissa liikenne- ja matkatietopalveluissa käytettävissä tietojenkäsittelyjärjestelmissä on henkilötietojen ja yksityisyyden osalta kunnioitettava luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia heidän kansalaisuudestaan tai asuinpaikastaan riippumatta yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY(3) sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY(4) mukaisesti.(4) Lisäksi on tärkeää käyttää kaikin tavoin hyväksi viranomaisten tarjoamia tietolähteitä tiedonsaannin taloudellisuuden varmistamiseksi, mikä on tarpeen telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen laaja-alaisen hyödyntämisen kannalta.(5) Julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeet nopeuttavat telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen käyttöönottoa, ja tällaista yhteistyötä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteydessä koskevat periaatteet määritellään neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 10 päivänä syyskuuta 1997 annetussa komission tiedonannossa(5).(6) Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 17 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1336/97/EY(6) kannatetaan julkisen ja yksityisen alan yhteistyötä telematiikan sovelluksissa liikenne- ja matkatietopalveluissa.(7) Euroopan osallistumisesta satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen - Galileo - määritysvaiheesta 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa neuvoston päätöslauselmassa(7) todetaan, että eurooppalaisella satelliittipaikannusjärjestelmällä tulee olemaan myönteinen vaikutus liikenne- ja matkapalvelujen kehitykseen.(8) Yksityisen alan osallistumista telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen kehittämiseen voidaan edistää sallimalla riippumaton liikenteenseuranta, johon kuuluu mahdollisuus asentaa ja ylläpitää yleisten teiden varsille sijoitettavia liikenteenseurantalaitteita, kunhan turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Lisäksi telemaattiset matkatietojärjestelmät ja -palvelut voivat myötävaikuttaa tehokkaiden, turvallisten ja ympäristön kannalta järkevien liikennepalvelujen kehittämiseen esimerkiksi siten, että palveluntarjoajia vaaditaan toimimaan yhteistyössä viranomaisten kanssa liikenteen häiriytyessä ja liikenteeseen liittyvissä hätätilanteissa. Yksityisomistuksessa olevilla tiedoilla on kaupallista arvoa, ja tätä arvoa olisi kunnioitettava tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11 päivänä maaliskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY(8) mukaisesti myös siinä tapauksessa, että tietoja annetaan viranomaisten käyttöön.(9) Telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen avulla voidaan mahdollistaa liikenneverkkojen tehokas käyttö ottamalla huomioon viranomaisten toimintaperiaatteet liikenteenhallinnan ja liikkuvuuden osalta sekä tienkäyttöhierarkia.(10) Telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajilla olisi oltava vapaus kehittää ja tarjota palvelujaan ja tuotteitaan kaupallisesti ilman, että viranomaiset ja julkiset laitokset asettavat niille muita kuin muun muassa yleiseen turvallisuuteen liittyviä velvoitteita.(11) Tällä suosituksella pyritään täydentämään Euroopan tieliikenteen telematiikan hyödyntämistä koskevaa yhteisön strategiaa ja periaatteita, ja komissio tarkastelee tilannetta sopivan ajan kuluttua uudelleen määritelläkseen, tarvitaanko yhteisössä muita toimia jäsenvaltioiden toiminnan yhteensovittamiseksi.(12) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen oikeudellisia ja liiketoiminnallisia puitteita olisi kehitettävä kansallisella ja paikallisella tasolla. Koska asiassa tarvitaan kuitenkin yhteensovittamista Euroopan tasolla, telemaattisiin liikenne- ja matkatietopalveluihin liittyvistä kansallisista ja paikallisista aloitteista, toimista ja toimenpiteistä olisi tiedotettava laajasti. Telemaattisille liikenne- ja matkatietopalveluille ja -tuotteille olisi luotava säädöspuitteet, jotta telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajan ei tarvitsisi olla vuorotellen yhteydessä moniin kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin viranomaisiin voidakseen saada luvan jonkin uuden palvelun toteuttamiselle.(13) On ennenaikaista antaa asiasta asetus tai direktiivi, ja parhaisiin tuloksiin päästään suosituksella,SUOSITTELEE:1. Tarkoitus ja tavoiteJäsenvaltioita kehotetaan luomaan tarkoituksenmukaiset oikeudelliset ja liiketoiminnalliset puitteet yksityisen alan osallistumiselle telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen käyttöönottoon Euroopassa.Tavoitteena on edistää matkailijoille tarjottujen lisäarvopalvelujen kaupallista käyttöönottoa samalla kehittäen nykyisiä ja suunnitteilla olevia julkisia matkatiedon lähteitä, jollaisia ovat esimerkiksi radion, television ja Internetin välityksellä tarjottavat matkatietopalvelut sekä asiaan liittyvät puhelinpalvelut.2. Eurooppalaisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen edistäminenJäsenvaltioita kehotetaan yhteistyöhön eurooppalaisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen luomiseksi osallistumalla korkean tason työryhmään, jonka puheenjohtajana toimii komissio. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle kaikista telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen ja -tuotteiden alan kansallisista aloitteista, toimista tai suunnitelluista toimenpiteistä.3. Telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen säädöspuitteetJäsenvaltioiden olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan telemaattisille liikenne- ja matkatietopalveluille kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla asetettavat vaatimukset. Tästä syystä jäsenvaltioita kehotetaana) julkaisemaan ja asettamaan saataville ne yleistä turvallisuutta, liikenneturvallisuutta, kuljetusten ja liikenteen hallintaa, yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen käsittelyä koskevat vaatimukset sekä sovellettavat lait ja asetukset, joita telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajien on noudatettava tarjotessaan palveluja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;b) kannustamaan viranomaisia ja julkisia laitoksia ottamaan käyttöön vakiosopimuksia ja vakiomuotoisia palveluntasositoumuksia tarjotessaan kaikkien liikennemuotojen liikenne- ja matkatietoja kaupallisille toimijoille ja käyttäjille;c) rohkaisemaan liikenteen keskeytyksettömään havainnointiin ja seurantaan tarkoitettuja laitteistoja käyttäviä viranomaisia ja julkisia laitoksia saattamaan kerätyt tiedot tosiaikaisina telemaattisten liikenne- ja matkapalvelujen tarjoajien saataville tasavertaisin ehdoin;d) edistämään julkisen ja yksityisen alan yhteistyöhankkeita telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjonnassa.4. Yksityisomistuksessa olevat matka- ja liikennetiedotEurooppalaisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen ja -tuotteiden nopean kehityksen edistämiseksi, kilpailun lisäämiseksi markkinoilla ja telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen laadun parantamiseksi jäsenvaltioita kehotetaana) rohkaisemaan, aina kun se on mahdollista, viranomaisia ja julkisia laitoksia, jotta ne antaisivat yksityisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen toimijoiden asentaa yleisille teille omia, yksityisomistuksen perusteella käytettäviä liikenteenseurantalaitteitaan ja ylläpitää niitä;b) kehittämään, julkaisemaan ja pitämään saatavilla telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen kaikkien toimijoiden hyödyksi suuntaviivoja, jotka koskevat liikenteenseurantalaitteistojen turvallista asentamista, käyttöä ja ylläpitoa yleisillä teillä;c) määrittämään, julkaisemaan ja pitämään saatavilla ne telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajia koskevat vaatimukset, joiden mukaan niiden on yleisen turvallisuuden vuoksi heti toimitettava viranomaisille vastaanottamansa tiedot hätätilanteista tai merkittävistä liikennehäiriöistä;d) hyväksymään toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että viranomaiset ja julkiset laitokset turvaavat yksityisten telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajien niille toimittamien yksityisesti omistettujen liikenne- ja matkatietojen kaupallisen arvon.5. Tienkayttöhierarkian ja liikenteenhallintastrategioiden noudattaminenSen varmistamiseksi, että tarjottavissa telemaattisissa liikenne- ja matkatietopalveluissa ja -tuotteissa otettaisiin huomioon läpikulkuliikenteelle suositellut reitit ja vältettäisiin soveltumattomia teitä, jäsenvaltioita kehotetaan julkaisemaan telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajien sekä paikantamistietokantojen kehittäjien ja julkaisijoiden käyttöön yksityiskohtaiset tiedot tienkäyttöhierarkiasta läpikulkuliikenteen eri liikenneluokkien osalta sekä voimassa olevista paikallisen liikenteenhallinnan vaatimuksista ja suuntaviivoista. Muutokset tienkäyttöhierarkiaan olisi julkaistava viipymättä.6. Telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen mahdollistaminenJäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoajilla on vapaus kehittää ja tarjota palvelujaan ja tuotteitaan kaupallisin perustein. Viranomaisten ja julkisten laitosten ei pitäisi asettaa niille muita velvoitteita kuin tässä suosituksessa tarkoitettuja yleiseen turvallisuuteen, liikenneturvallisuuteen, kuljetusten ja liikenteen hallintaan sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan liittyviä velvoitteita.7. Edistymisen seurantaJäsenvaltioita kehotetaan antamaan komissiolle kertomus telemaattisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarkoituksenmukaisten kansallisten puitteiden laadinnan edistymisestä kahden vuoden kuluessa tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2001.Komission puolestaErkki LiikanenKomission jäsen(1) KOM(1997) 223 lopullinen.(2) EYVL C 264, 11.10.1995, s. 1.(3) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.(4) EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1.(5) KOM(1997) 453 lopullinen.(6) EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12.(7) EYVL C 221, 3.8.1999, s. 1.(8) EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0233

Suositus neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007  /* SEK/2005/0233 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.2.2005SEK(2005) 233 lopullinenSuositusNEUVOSTON LAUSUNTO7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007(komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Neuvosto tutkii kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman neuvosto antaa siitä lausunnon komission suosituksesta ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.Kymmeneen 1. toukokuuta 2004 EU:hun liittyneeseen maahan sovelletaan poikkeusta, eivätkä ne tämän vuoksi ole vielä ottaneet yhteistä rahaa käyttöön. Ne sitoutuivat esittämään lähentymisohjelmansa 15. päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun lähentymisohjelmansa vuoden 2004 loppuun mennessä.Slovenian vuodet 2004–2007 kattava ensimmäinen lähentymisohjelma esitettiin 14. toukokuuta 2004. Neuvosto arvioi sen 5. heinäkuuta 2004. Slovenia toimitti tarkistetun lähentymisohjelman 10. tammikuuta 2005. Komission yksiköt ovat suorittaneet kyseisen ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon syksyn 2004 talousennusteet sekä käytännesäännöt[2] yhteisesti sovitut potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset ja komission 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta vahvistetut periaatteet[3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:-  Slovenia toimitti vuosia 2004–2007 koskevan tarkistetun lähentymisohjelman 10. tammikuuta 2005. Slovenia pyysi kuuden viikon lykkäystä lokakuussa 2004 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen seuranneen hallituksen vaihdoksen johdosta. Ohjelma vastaa osittain tietovaatimuksia, jotka käytännesäännöissä asetetaan ”vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle”. Erityisesti kansantalouden tilinpidossa ei vieläkään täysin noudateta ESA95 -standardeja, mitä osoittaa suuri osuus ”muita” tuloja ja kustannuksia prosenttiosuutena BKT:sta. Tämän vuoksi Sloveniaa pyydetään noudattamaan tietoja koskevia vaatimuksia.-  Tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyvää makrotaloudellista skenaariota on tarkistettu ylöspäin toukokuussa 2004 esitettyyn lähentymisohjelmaan verrattuna, koska kotimaisessa ja kansainvälisessä ympäristössä on tapahtunut myönteistä kehitystä. Uutta ennustetta voidaan pitää realistisena, koska se suurin piirtein noudattaa komission syksyllä 2004 esittämää, vuoteen 2006 ulottuvaa talousennustetta. Kokonaistuotannon kasvu, joka on melkein alle 4 prosenttia koko ohjelmakauden aikana, viittaa siihen, että talous pysyy vakaana. Ennustettu kasvuvauhti on lähellä potentiaalista kasvua, jonka komissio on laskenut ohjelman perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen. Ennusteet, joiden mukaan inflaatio vakiintuu alle 3,0 prosentin (kuluttajahintaindeksillä mitattuna) vuoden 2005 jälkeen, kielivät siitä, että odotukset tulevasta hintakehityksestä ovat varsin suotuisia. Komission yksiköt ovat varovaisempia inflaation hidastumista koskevissa näkemyksissään rakenteellisten puutteiden vuoksi erityisesti suljetulla sektorilla, jotka pitävät inflaation reilusti EU:n keskiarvon yläpuolella.-  Deflaatiokehitys päättyi toukokuussa 2004, jolloin YKHI-inflaation vuotuinen kiihtyminen nousi takaisin lähes 4 prosenttiin laskettuaan 3,5 prosenttiin tammikuusta maaliskuuhun. Viranomaisten mielestä inflaatiopiikki johtui pääasiallisesti korkeammista öljyn hinnoista ja tupakan valmisteveroista. Vaikka vuotuinen inflaatio oli taas 3,4 prosenttia lokakuuhun mennessä, se kiihtyi taas marraskuussa 3,8 prosenttiin tuloksena korkeammista ruoan ja polttoaineen hinnoista. Alemman inflaation tueksi lyhyet korot laskivat 6 prosentista 4 prosenttiin, kun taas pitkät korot laskivat yli 5 prosentista alle 4 prosenttiin. Slovenia liittyi 28. kesäkuuta 2004 ERM II:een ja soveltaa tavanomaista vaihteluväliä, joka on ±15 prosenttia keskipariteetin ollessa 239,64 SIT/EUR. Tämä päätti pitkään jatkuneen devalvoitumisen suhteessa euroon (joka oli noin 3–5 prosenttia vuodessa), ja tolar on sittemmin pysynyt hyvin vakaana. Joulukuun 3. päivänä 2004 virkaan astunut uusi hallitus vahvisti, että euron käyttöönotto vuoden 2007 alussa on yksi sen keskeisistä tavoitteista.-  Tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteena on lähellä tasetta olevan julkisen taloudenrahoitusaseman saavuttamiseen, tosin ei ohjelmakaudella. Vajeen pitäisi puolittua seuraavien neljän vuoden aikana, varsinkin kyseisen ajanjakson lopussa. Koska alenemista ei ole odotettavissa vuonna 2005 – julkisen talouden alijäämän pitäisi siis pysyä samalla tasolla kuin vuonna 2004 (2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) – vuonna 2006 alijäämän olisi laskettava 1,8 prosenttiin BKT:sta ja edelleen 1,1 prosenttiin vuonna 2007. Verrattuna aiempaan ohjelmaan alijäämää koskevat tavoitteet ovat 0,25 prosenttia (suhteessa BKT:hen) korkeampia vuosi vuodelta, mikä johtuu kahden talousarvion ulkopuolisen rahaston äskeisestä uudelleenluokittelusta julkiselle sektorille. Perusjäämän oletetaan muuttuvan positiiviseksi vuoteen 2007 mennessä. Julkisen talouden vakauttamisen on suunniteltu kanavoituvan pääasiallisesti leikkaamalla menosuhdetta vuoteen 2006 saakka. Vuodelle 2007 oletettu huomattava alijäämän vähentyminen johtuu kuitenkin yksinomaan merkittävästä tulosuhteen kasvusta joka perustuu sille olettamukselle, että Slovenia olisi yhteisön talousarviosta nettosaaja (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä vuosille 2005–2006 oletettu 0,4 prosenttia). Vakauttaminen vaikuttaa kaiken kaikkiaan melko epäkunnianhimoiselta talousarvioon liittyvien tavoitteiden osalta, koska tarkistetussa ohjelmassa yleisesti ottaen vahvistetaan edellisessä ohjelmassa suunnitellut sopeuttamistoimet, ja makrotaloudellinen skenaario on muuttunut hieman suotuisammaksi.-  Ohjelmaan sisältyvät talousarvioennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat ylipäänsä tasapainoisilta. Realistinen makrotaloudellinen skenaario tukee alijäämää koskevia tavoitteita. Lisäksi hallituksen tehtävä on kieltäytyä lisämenoja koskevista pyynnöistä varmistaakseen alijäämää koskevan tavoitteen, jos sitä uhkaavat epäedulliset olosuhteet, kuten tehtiin vuonna 2004. Vuotuista alv-tulojen menetystä, jonka oletetaan olevan 0,3 prosenttia BKT:sta, saatetaan lisäksi yliarvioida, niin että verotulosta tehdyt oletukset vaikuttavat olevan varmuuden vuoksi ylivarovaisia. Jotkin finanssipoliittisen ennusteiden taustalla olevat oletukset herättävät huolta julkisesta taloudesta keskipitkällä aikavälillä. Erityisesti vuoden 2007 toteutuma johtuu osaksi uudesta EU:n rahoitusnäkymistä vuosille 2007–2013 koskevasta virallisesta kannasta, jossa oletetaan merkittäviä tuloja yhteisön talousarviosta tulevista nettotuloista: jopa 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (vrt. 0,4 prosenttia edellisenä vuonna). Lisäksi on olemassa vaara menojen ylittämisestä erityisesti eläkekustannusten osalta, jos vuodelle 2006 suunniteltu eläkkeiden indeksointi johtaa parametrien löyhennykseen.-  Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusvaraa sen välttämiseksi, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa BKT:hen tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Se ei myöskään riitä varmistamaan, että saavutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite lähellä tasapainoa olevasta julkisen talouden rahoitusasemasta ohjelmakaudella.-  Julkinen bruttovelka on ja pysyykin suhteellisen alhaisena ohjelmakauden aikana. Velan on vuonna 2004 arvioitu nousevan 30,2 prosenttiin BKT:sta. Hallitus ennustaa pääasiassa virta-varanto-korjauserien perusteella, että velkasuhde tulee kasvamaan seuraavina kahtena vuotena 30,9 prosenttiin suhteessa BKT:sta vuonna 2006. Vuoteen 2007 mennessä velan ennustetaan laskevan alle 30 prosenttiin BKT:sta. Silloin se olisi 29,7 prosenttia, koska virta-varanto-korjauserien oletetaan olevan suotuisia. Viranomaiset katsovat, ettei ole välitöntä vaaraa ehdollisiin velkoihin liittyvästä velan kestävyydestä. Lisäksi velkaportfolion maturiteettia ja valuuttarakennetta pidetään asiamukaisina, koska pitkän aikavälin takaisinmaksuprofiili jakautuu ajallisesti tasaisesti, jolloin tolarmääräisen velan osuus lisääntyy ja ulkoinen velka on pääasiallisesti euromääräistä.-  Ohjelmassa esitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusta, jossa keskitytään talouden kilpailukyvyn tehostamiseen lisäämällä T&K-menojen osuutta talousarviosta. Julkisen rahoituksen osuus, joka nyt on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (korkein kymmenen uuden jäsenvaltion BKT:sta), ja julkisen rahoituksen osuutta on tarkoitus kasvattaa lähemmäs EU:n keskiarvoa, jolloin poliittiset toimet kohdennetaan erityisesti sovellettuihin tiedehankkeisiin ja taitotiedon siirtämiseen yksityiselle sektorille. Lisäksi se sisältää kestävää talouskasvua edistäviä toimia, joita ovat muun muassa työpaikkojen luomiseen tähtäävien investointien edistäminen ja työmarkkinoiden rakenteellisten heikkouksien poistaminen. Lisäksi monet toimenpiteet on suunniteltu niin, että niillä rajataan suurta osuutta pakollisissa menoissa, mikä on edelleen keskeistä finanssipoliittisen joustovaran lisäämisessä. Lähentymisohjelman tarkistamisessa viranomaiset ovat ponnistelleet suunniteltujen rakenneuudistusten määrällisten vaikutusten esittämiseksi pääasiallisten finanssipolitiikan aggregaattien ennusteissa. Julkisten menojen vähentämisen ja uudelleen järjestämisen kokonaisvaikutuksen on arvioitu johtavan säästöihin, jotka nousevat 0,4 prosentista suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä.-  Slovenian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys näyttää olevan jossakin määrin vaarassa väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvien merkittävien kustannusten vuoksi. Meneillään olevalla eläkeuudistuksella on ollut myönteinen talousarviovaikutus, mutta eläkemenojen ennustettu kasvu vuoden 2020 jälkeenkin on edelleen hyvin suuri. Vaikka terveydenhuoltojärjestelmää on järkiperäistetty vuonna 2004, sen merkittävämpi uudistus parantaisi osaltaan julkisen talouden saattamista kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä.Edellä esitetyn arvioinnin perusteella Slovenian olisi aiheellista(i) käyttää kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä, ja(ii) jatkaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistamista julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Slovenian lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.SuositusNEUVOSTON LAUSUNTO7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:1.  Neuvosto tarkasteli 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma noudattaa osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Erityisesti kansantalouden tilinpidossa ei vieläkään täysin noudateta ESA95 -standardeja, mitä osoittaa ”muiden” tulojen ja menojen suuri määrä suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi Sloveniaa kehotetaan noudattamaan tietovaatimuksia.2.  Saatavilla olevien tietojen perusteella ohjelman perustana oleva makrotaloudellinen skenaario näyttää heijastavan realistisia kasvuoletuksia. Tosin kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan noin 4 prosenttia vuonna 2004, ja sen odotetaan kasvavan suunnilleen samaa vauhtia ohjelmajakson loppuosan aikana. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat hieman liian alhaisilta.3.  Lähentymisohjelmaan sisältyvän finanssipolitiikan strategian tavoitteena on turvata terve julkinen talous, mikä edellyttää, että rahoitusasema on lähellä tasapainoa, ei tosin ohjelmakaudella. Sen saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden alijäämän supistamista asteittain ohjelmakauden ajan, sekä menojen leikkausta suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2006 saakka vakaasti laskenut tulosuhde nousee uudelleen ohjelmakauden loppua kohti EU-jäsenyyden positiivisen nettovaikutuksen vuoksi. Sopeuttamisuraa noudattaen alijäämä puolittuu seuraavien neljän vuoden aikana ja on niukasti yli prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Aikaisempaan ohjelmaan verrattuna tämä tarkistus vahvistaa laajalti suunnitellun sopeuttamisen makrotaloudellisen skenaarion ollessa hieman suotuisampi.4.  Ohjelmaan sisältyvät talousarvioennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat ylipäänsä tasapainoisilta. Realistinen makroekonominen skenaario tukee alijäämää koskevia tavoitteita. Lisäksi hallituksen tehtävä on kieltäytyä lisämenoja koskevista pyynnöistä varmistaakseen alijäämää koskevan tavoitteen, jos sitä uhkaa epäedulliset asemat, kuten tehtiin vuonna 2004. Vuotuista alv-tulojen menetystä, jonka oletetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, saatetaan lisäksi yliarvioida, niin että verotulosta tehdyt oletukset vaikuttavat olevan varmuuden vuoksi ylivarovaisia. Erityisesti vuoden 2007 toteutuma johtuu osaksi uusista EU:n rahoitusnäkymistä vuosille 2007–2013 koskevasta virallisesta kannasta, joissa oletetaan merkittäviä yhteisön talousarviosta tulevia nettotuloja. Lisäksi on olemassa vaara menojen ylittämisestä erityisesti eläkekustannusten osalta, jos vuodelle 2006 suunniteltu eläkkeiden indeksointi johtaa parametrien löyhennykseen.5.  Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusvaraa sen välttämiseksi, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Eikä se sitä paitsi ole riittävä vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteen eli lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi vuoteen 2007 mennessä.6.  Julkinen bruttovelka on suhteellisen alhainen: velkasuhteen arvioidaan olevan 30,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, toisin sanoen paljon alhaisempi kuin perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen, ja sen arvioidaan laskevan 29,7 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä.7.  Slovenian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys näyttää olevan jossakin määrin vaarassa väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvien merkittävien kustannusten vuoksi. Meneillään olevalla eläkeuudistuksella on ollut myönteinen talousarviovaikutus, mutta eläkekustannusten suunniteltu lisääminen vuoden 2020 jälkeenkin on edelleen hyvin korkea. Vaikka terveydenhuoltojärjestelmää on järkiperäistetty vuonna 2004, sen merkittävämpi uudistus parantaisi osaltaan julkisen talouden saattamista kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä.* * *Edellä esitetyn arvion perusteella neuvoston mielestä Slovenian tulisi:(i) käyttää kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä,(ii) jatkaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia, joilla parannetaan edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 |BKT:n määrä (muutos, %) | CP Tammikuu 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |COM Lokakuu 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - |CP Toukokuu 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |YKHI-inflaatio (%) | CP Tammikuu 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |COM Lokakuu 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - |CP Toukokuu 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |COM Lokakuu 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - |CP Toukokuu 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |COM Lokakuu 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - |CP Toukokuu 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | CP Tammikuu 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |COM Lokakuu 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - |CP Toukokuu 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |Huomautus: 1 Lähentymisohjelmassa esitetty kuluttajahinta-inflaatio. Lähteet: Lähentymisohjelma (CP); Komission yksiköiden syksyllä 2004 tekemät talousennusteet (COM). |[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeva talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.