title: Komission suositus (EU) 2021/1433, annettu 1 päivänä syyskuuta 2021, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä ja markkinavalvontamenettelyistä covid-19-uhkan yhteydessä

text:
               2.9.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 310/1

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2021/1433,
      annettu 1 päivänä syyskuuta 2021,
      vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä ja markkinavalvontamenettelyistä covid-19-uhkan yhteydessä
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Covid-19:n puhkeaminen sai vuoden 2020 alussa henkilönsuojainten, kuten kasvonsuojien, käsineiden, suojahaalarien tai silmäsuojainten, sekä kirurgisten kasvonsuojien, tutkimuskäsineiden ja joidenkin suojavaatteiden kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän EU:n markkinoilla ennennäkemättömään, räjähdysmäiseen kasvuun. Erityisesti tietyntyyppisten henkilönsuojainten, kuten kertakäyttöisten kasvonsuojien, toimitusketjuun kohdistui vakavia paineita. Lisäksi tällaisten tuotteiden maailmanlaajuisessa toimitusketjussa on ollut merkittäviä häiriöitä, jotka ovat vaikuttaneet myös EU:n markkinoihin.

                  (2)

                  Eri puolilla EU:ta toimivat talouden toimijat ovat työskennelleet väsymättä lisätäkseen tuotanto- ja jakelukapasiteettiaan. Eri häiriötekijöiden vaikutusten lieventämiseksi talouden toimijat ovat usein suunnitelleet uudelleen toimitusketjujaan käynnistämällä uusia tuotantolinjoja ja/tai monipuolistamalla toimittajapohjaa.

                  (3)

                  Henkilönsuojainten suunnittelua, valmistusta ja markkinoille saattamista koskevista vaatimuksista säädetään henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/425. (1)

                  (4)

                  Lääkinnällisten laitteiden suunnittelua, valmistusta ja markkinoille saattamista koskevista vaatimuksista säädetään lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta 5 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/745, (2) jolla kumottiin lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/42/ETY (3)26 päivästä toukokuuta 2021.

                  (5)

                  Hiukkasilta suojaavat kertakäyttöiset ja uudelleenkäytettävät kasvonsuojaimet, kertakäyttöiset ja uudelleenkäytettävät haalarit, käsineet ja silmäsuojaimet, joita käytetään ehkäisemään viruksen kaltaisia haitallisia biologisia tekijöitä ja suojautumaan niiltä, ovat asetuksen (EU) 2016/425 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita.

                  (6)

                  Kirurgiset kasvonsuojat, tutkimuskäsineet ja tietyntyyppiset suojavaatteet ovat asetuksen (EU) 2017/745 ja kumotun direktiivin 93/42/ETY soveltamisalaan kuuluvia tuotteita.

                  (7)

                  Covid-19-uhkan yhteydessä tällaiset henkilönsuojaimet ja lääkinnälliset laitteet ovat osoittautuneet olennaisen tärkeiksi terveydenhuollon työntekijöille, pelastustyöntekijöille ja muulle henkilöstölle, joka on mukana viruksen hillitsemisessä ja sen leviämisen estämisessä.

                  (8)

                  Asetuksella (EU) 2016/425 yhdenmukaistetaan täysin henkilönsuojainten suunnittelua, valmistusta ja unionin markkinoille saattamista koskevat säännöt ja asetetaan henkilönsuojaimille joukko olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia, jotka perustuvat henkilönsuojainten luokitukseen sen mukaan, millaiselta riskiltä niiden on tarkoitus suojata käyttäjiä. Näin ollen asetuksen (EU) 2016/425 mukaisesti valmistetut henkilönsuojaimet voivat liikkua vapaasti koko sisämarkkinoilla, eivätkä jäsenvaltiot saa ottaa käyttöön tällaisten tuotteiden valmistamista ja markkinoille saattamista koskevia erilaisia lisävaatimuksia.

                  (9)

                  Asetuksella (EU) 2017/745 ja kumotulla direktiivillä 93/42/ETY yhdenmukaistetaan täysin lääkinnällisten laitteiden suunnittelua, valmistusta ja unionin markkinoille saattamista koskevat säännöt ja vahvistetaan joukko yleisiä turvallisuus- ja suorituskykyvaatimuksia, jotka perustuvat lääkinnällisten laitteiden luokitukseen laitteiden käyttötarkoitusta koskevien erityisten sääntöjen mukaan. Näin ollen asetuksen (EU) 2017/745 ja direktiivin 93/42/ETY mukaisesti valmistetut laitteet voivat tietyin edellytyksin liikkua vapaasti koko sisämarkkinoilla, eivätkä jäsenvaltiot saa ottaa käyttöön tällaisten tuotteiden valmistamista ja markkinoille saattamista koskevia erilaisia lisävaatimuksia.

                  (10)

                  Henkilönsuojaimet, jotka on tarkoitettu suojaamaan haitallisilta biologisilta tekijöiltä, kuten viruksilta, luetellaan asetuksen (EU) 2016/425 liitteessä I esitetyssä luokassa III, johon sisältyvät ainoastaan sellaiset riskit, joilla voi olla ”hyvin vakavia seurauksia, kuten kuolema tai peruuttamaton terveyshaitta”.

                  (11)

                  Muut kuin invasiiviset lääkinnälliset laitteet kuuluvat luokkaan I, ellei niihin sovelleta erityissääntöjä.

                  (12)

                  Asetuksen (EU) 2016/425 8 artiklan mukaisesti valmistajien on saattaakseen henkilönsuojaimia markkinoille suoritettava sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja, jos vaatimustenmukaisuus sovellettavien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten suhteen on osoitettu asiaankuuluvalla menettelyllä, kiinnitettävä CE-merkintä.

                  (13)

                  Asetuksen (EU) 2017/745 52 artiklan ja kumotun direktiivin 93/42/ETY 11 artiklan mukaisesti valmistajien on saattaakseen lääkinnällisiä laitteita markkinoille suoritettava sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja, jos vaatimustenmukaisuus sovellettavien yleisten turvallisuus- ja suorituskykyvaatimusten suhteen on osoitettu asiaankuuluvalla menettelyllä, kiinnitettävä CE-merkintä. Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä sallia poikkeuksia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä sellaisten laitteiden saattamiseksi markkinoille ja ottamiseksi käyttöön kyseisen jäsenvaltion alueella, joiden käyttö on kansanterveyden tai potilaiden turvallisuuden tai terveyden suojelun kannalta tärkeää.

                  (14)

                  Asetus (EU) 2016/425 on teknologianeutraali säädös, eikä siinä säädetä erityisistä pakollisista teknisistä ratkaisuista henkilönsuojainten suunnittelua varten. Sen sijaan asetuksen (EU) 2016/425 liitteessä II vahvistetaan olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset, jotka henkilönsuojainten olisi täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille ja jotta ne voivat liikkua vapaasti koko EU:n markkinoilla.

                  (15)

                  Asetus (EU) 2017/745 ja kumottu direktiivi 93/42/ETY ovat teknologianeutraaleja säädöksiä, eikä niissä säädetä erityisistä pakollisista teknisistä ratkaisuista lääkinnällisten laitteiden suunnittelua varten. Sen sijaan asetuksen (EU) 2017/745 liitteessä I vahvistetaan yleiset turvallisuus- ja suorituskykyvaatimukset, jotka lääkinnällisten laitteiden olisi täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille ja jotta ne voivat liikkua vapaasti koko EU:n markkinoilla.

                  (16)

                  Asetuksen (EU) 2016/425 19 artiklassa vahvistetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, joita sovelletaan henkilönsuojainten eri luokkiin. Kyseisessä artiklassa säädetään, että luokan III henkilönsuojaimiin, kuten sellaisiin, jotka on suunniteltu suojaamaan haitallisilta biologisilta tekijöiltä, olisi sovellettava erityistä mainitun asetuksen liitteissä V, VII ja VIII kuvattujen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen yhdistelmää. Kunkin tällaisen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn käyttö edellyttää kolmantena osapuolena olevan vaatimustenmukaisuuden arviointielimen osallistumista.

                  (17)

                  Asetuksen (EU) 2017/745 52 artiklassa vahvistetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, joita sovelletaan lääkinnällisten laitteiden eri luokkiin. Kyseisen artiklan mukaan luokan I lääkinnällisiin laitteisiin – muihin kuin yksilölliseen käyttöön valmistettuihin laitteisiin tai tutkittaviin laitteisiin – olisi sovellettava EU-vaatimustenmukaisuusvakuutusta koskevaa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä ilman kolmantena osapuolena olevan vaatimustenmukaisuuden arviointielimen osallistumista.

                  (18)

                  Ilmoitetut laitokset ovat jäsenvaltioiden nimeämiä vaatimustenmukaisuuden arviointielimiä, joille on annettu lupa suorittaa kolmantena osapuolena vaatimustenmukaisuuden arviointitehtäviä asetuksen (EU) 2016/425 mukaisesti. Ilmoitettujen laitosten on asetuksen (EU) 2016/425 24 artiklan 6 kohdan ja liitteessä V olevan 4 kohdan f alakohdan mukaisesti arvioitava, täyttääkö henkilönsuojain siihen sovellettavat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset.

                  (19)

                  Jos markkinavalvontaviranomaiset havaitsevat, että henkilönsuojaimessa ei ole CE-merkintää, niiden on asetuksessa (EU) 2016/425 ja erityisesti sen 38 artiklan 1 ja 2 alakohdassa säädettyjen asiaankuuluvien markkinavalvontamenettelyjen mukaisesti arvioitava kyseinen tuote. Jos markkinavalvontaviranomaiset toteavat arvioinnin yhteydessä, että henkilönsuojain ei täytä kyseisessä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, niiden on vaadittava asianomaista talouden toimijaa toteuttamaan korjaavat toimenpiteet henkilönsuojaimen saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi sen mukaan, mikä on oikeassa suhteessa riskin luonteeseen. Jos markkinavalvontaviranomaiset katsovat, että vaatimustenvastaisuus ei rajoitu niiden kansalliselle alueelle, niiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja talouden toimijalta vaatimistaan toimenpiteistä.

                  (20)

                  Jotta henkilösuojainten ja lääkinnällisten laitteiden lisääntynyttä tarjontaa pystyttäisiin syöttämään markkinoille nopeasti ja ilman tarpeettomia viivästyksiä, komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/403 vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä ja markkinavalvontamenettelyistä COVID-19-uhkan yhteydessä. (4)

                  (21)

                  Mitä tulee henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmiin, suosituksessa (EU) 2020/403 kehotettiin asetuksen (EU) 2016/425 mukaisia ilmoitettuja laitoksia priorisoimaan vaatimustenmukaisuuden arviointitoimet ja suorittamaan ne nopeasti kaikkien niiden uusien pyyntöjen osalta, joita covid-19-epidemian yhteydessä tarvittavien henkilönsuojainten alalla toimivat talouden toimijat esittävät.
                  Suosituksessa (EU) 2020/403 muistutettiin lisäksi, että henkilönsuojainten suunnittelussa voidaan käyttää muitakin teknisiä ratkaisuja kuin yhdenmukaistettuja standardeja edellyttäen, että kyseisillä teknisillä ratkaisuilla varmistetaan riittävä suojan taso, joka vastaa sovellettavia asetuksessa (EU) 2016/425 säädettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia. Tällaisten teknisten ratkaisujen mahdollisena viitelähteenä voitaisiin käyttää henkilösuojainten asianmukaista valintaa koskevia WHO:n suosituksia.

                  (22)

                  Siltä osin kuin on kyse sellaisista henkilönsuojaimista tai lääkinnällisistä laitteista, joille ei ole tehty asetuksen (EU) 2016/425 19 artiklassa tai asetuksen (EU) 2017/745 52 artiklassa säädettyjä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, suosituksessa (EU) 2020/403 annettiin jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten käyttöön kaksi erillistä menettelyä.

                  (23)

                  Ensinnäkin jos markkinavalvontaviranomaiset toteavat, että henkilönsuojaimella tai lääkinnällisellä laitteella varmistetaan riittävä terveys- ja turvallisuustaso asetuksessa (EU) 2016/425 säädettyjen olennaisten vaatimusten taikka direktiivin 93/42/ETY tai asetuksen (EU) 2017/745 vaatimusten mukaisesti, vaikka vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, CE-merkinnän kiinnittäminen mukaan luettuna, ei ole saatettu täysimääräisesti päätökseen yhdenmukaistettujen sääntöjen mukaisesti, ne voivat suosituksen (EU) 2020/403 7 kohdan mukaisesti sallia kyseisten tuotteiden asettamisen saataville unionin markkinoilla rajoitetun ajan ja tarvittavien menettelyjen toteuttamisen ajan.

                  (24)

                  Henkilönsuojaimia tai lääkinnällisiä laitteita, joissa ei ole CE-merkintää, voitaisiin toisaalta myös arvioida jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten toimesta ja ne voisivat olla osana niiden järjestämää hankintaa, edellyttäen että varmistetaan, että tällaiset tuotteet ovat ainoastaan terveydenhuollon työntekijöiden saatavilla nykyisen terveyskriisin ajan ja että ne eivät pääse säännöllisiin jakelukanaviin eikä niitä aseteta muiden käyttäjien saataville.

                  (25)

                  Lisäksi suosituksen (EU) 2020/403 9 kohdan mukaan markkinavalvontaviranomaisten olisi ilmoitettava välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikista väliaikaisista järjestelyistä, jotka ne ovat hyväksyneet tietyille henkilönsuojaimille tai lääkinnällisille laitteille. Henkilönsuojainten osalta tämä olisi tehtävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmän (ICSMS) kautta.

                  (26)

                  Suosituksessa (EU) 2020/403 muistutettiin vielä, että asianomaisten markkinavalvontaviranomaisten olisi keskityttävä ensisijaisesti niihin vaatimustenvastaisiin henkilönsuojaimiin tai lääkinnällisiin laitteisiin, jotka aiheuttavat vakavia riskejä aiottujen käyttäjien terveydelle ja turvallisuudelle.

                  (27)

                  Maaliskuusta 2020 lähtien useat markkinavalvontaviranomaiset ovat hyödyntäneet suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvattuja menettelyjä. Tietyt kansalliset markkinavalvontaviranomaiset laativat erityisiä testauskäytäntöjä ja sisällyttivät suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvatut menettelyt kansalliseen oikeusjärjestykseensä. Useimmissa tapauksissa tämä tehtiin niiden kansallisten oikeudellisten välineiden puitteissa, joilla maan covid-19-toimia on organisoitu.

                  (28)

                  Komissio on aina covid-19-pandemian alusta lähtien seurannut tiiviisti henkilönsuojaimien ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjujen tilaa. Sitä varten komissio pitää yllä jatkuvia yhteyksiä kaikkien jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisiin ja asiaankuuluviin sidosryhmiin, kuten ilmoitettuihin laitoksiin, talouden toimijoihin sekä kuluttaja-, käyttäjä- ja potilasjärjestöihin.

                  (29)

                  Niin teollisuuden sidosryhmiltä kuin asianomaisilta kansallisilta viranomaisiltakin kerättyjen tietojen perusteella voidaan todeta, että henkilönsuojaimista ja lääkinnällisistä laitteista ei ole enää merkittävää pulaa EU:n markkinoilla ja että tilanne on pysymässä vakaana.

                  (30)

                  Suosituksen (EU) 2020/403 tavoitteena on ollut, että covid-19:n yhteydessä käytettäviä olennaisen tärkeitä henkilönsuojaimia ja lääkinnällisiä laitteita saataisiin EU:n markkinoille nopeammin. Näin on haluttu tukea niitä toimenpiteitä, joilla on pyritty lisäämään tällaisten olennaisen tärkeiden henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden tarjontaa ja saatavuutta.

                  (31)

                  Koska covid-19:n yhteydessä käytettävien olennaisen tärkeiden henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden tarjonnassa ja kysynnässä ei usean viime kuukauden aikana ole ollut jyrkkää vaihtelua ja koska tarjonnan ja kysynnän kehitys näyttää pysyvän vakaana, suosituksen (EU) 2020/403 soveltamisen taustalla olevat perusteet eivät enää täyty. Sen vuoksi on aiheellista lopettaa erityisesti suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvattujen menettelyjen soveltaminen.

                  (32)

                  Jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus ja etenkin antaa kansallisille markkinavalvontaviranomaisille ja asianomaisille talouden toimijoille riittävästi mukautumisaikaa, on aiheellista lykätä päivämäärää, josta alkaen suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvattuja menettelyjä ei enää sovelleta.

                  (33)

                  Sellaisten henkilönsuojainten tai lääkinnällisten laitteiden osalta, jotka jokin markkinavalvontaviranomainen on arvioinut suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti ja joista toimivaltainen markkinavalvontaviranomainen on tehnyt hyväksyntäpäätöksen, on osoitettu, että ne täyttävät asetuksen (EU) 2016/425 liitteessä II tai asetuksen (EU) 2017/745 liitteessä I tai kumotun direktiivin 93/42/ETY liitteessä I vahvistetut olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset. Jotta loppukäyttäjät voisivat hyödyntää ja käyttää loppuun sellaisten henkilönsuojainten tai lääkinnällisten laitteiden mahdolliset varastot, joiden osalta on osoittautunut, että ne tarjoavat käyttäjien terveydelle ja turvallisuudelle riittävän suojan, on aiheellista lykätä päivämäärää, josta alkaen suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvatuilla menettelyillä hyväksyttyjä tuotteita ei enää saa saattaa loppukäyttäjien saataville. Tämän päivämäärän jälkeen EU:n markkinoille saa asettaa saataville henkilönsuojaimia ja lääkinnällisiä laitteita vain siinä tapauksessa, että niiden osalta on suoritettu pakolliset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja niihin on sääntöjenmukaisesti kiinnitetty CE-merkintä tai että lääkinnällisten laitteiden tapauksessa jäsenvaltiot ovat sallineet erityisiä poikkeuksia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan mukaisesti.

                  (34)

                  Suosituksen (EU) 2020/403 8 kohdassa kuvatun menettelyn tavoitteena on ollut varmistaa, että olennaisen tärkeitä henkilönsuojaimia ja lääkinnällisiä laitteita asetetaan nopeasti terveydenhuollon työntekijöiden saataville. Kun muistetaan, että terveydenhuoltoalalla on covid-19-pandemian aikana syntynyt runsaasti kysyntää henkilönsuojaimille ja lääkinnällisille laitteille, ei ole mahdotonta, että jotkin terveydenhuollon laitokset ovat viime kuukausien mittaan voineet kerätä varastoon sellaisia henkilösuojaimia ja lääkinnällisiä laitteita, joiden osalta hyväksyntäpäätös on tehty suosituksen (EU) 2020/403 8 kohdassa kuvatun menettelyn perusteella. Voidaankin perustellusti odottaa, että olennaisen tärkeiden henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden kysyntä pysyy terveydenhuoltoalalla suurena covid-19-pandemian koko keston ajan. Jotta ei aiheutettaisi vääristymiä terveydenhuollon työntekijöiden tarvitsemien olennaisen tärkeiden henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden tarjontaan, on aiheellista varmistaa, että terveydenhuollon laitokset ja pelastustyöntekijät voivat käyttää kaikki ne henkilönsuojaimet ja lääkinnälliset laitteet, joiden on osoitettu täyttävän asetuksen (EU) 2016/425 liitteessä II tai asetuksen (EU) 2017/745 liitteessä I tai kumotun direktiivin 93/42/ETY liitteessä I vahvistetut olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset, mukaan luettuina suosituksen (EU) 2020/403 8 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti arvioidut tuotteet,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         Markkinavalvontamenettelyt

                  1.

                  Markkinavalvontaviranomaisten ei pitäisi 1 päivästä lokakuuta 2021 alkaen hyväksyä henkilönsuojaimia, jotka eivät ole läpäisseet asianmukaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä asetuksen (EU) 2016/425 19 artiklan mukaisesti. Henkilönsuojaimia, jotka markkinavalvontaviranomaiset ovat hyväksyneet komission suosituksen (EU) 2020/403 7 tai 8 kohdassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti, ei saa saattaa unionin markkinoille 1 päivän lokakuuta 2021 jälkeen,

                  2.

                  Markkinavalvontaviranomaiset voivat sallia lääkinnällisten laitteiden, jotka eivät ole läpäisseet asianmukaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä asetuksen (EU) 2017/745 52 artiklan mukaisesti, asettamisen saataville unionin markkinoilla ainoastaan noudattamalla asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklassa säädettyä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä koskeviin poikkeuksiin sovellettavaa menettelyä.

                  3.

                  Henkilönsuojaimia tai lääkinnällisiä laitteita, jotka markkinavalvontaviranomaiset ovat hyväksyneet komission suosituksen (EU) 2020/403 7 tai 8 kohdassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti, saa asettaa saataville vain 31 päivään toukokuuta 2022 saakka. Sellaisia henkilönsuojaimia tai lääkinnällisiä laitteita, jotka ovat osa olemassa olevia varastoja ja terveydenhuollon työntekijöiden, pelastustyöntekijöiden ja muun viruksen hillitsemisessä ja sen leviämisen estämisessä mukana olevan henkilöstön käytettävissä, voidaan poikkeuksellisesti asettaa saataville, kunnes varastot on käytetty loppuun, mutta kuitenkin enintään 31 päivään heinäkuuta 2022 saakka.

                  4.

                  Jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten olisi edelleen keskityttävä ensisijaisesti vaatimustenvastaisiin henkilönsuojaimiin tai lääkinnällisiin laitteisiin, jotka aiheuttavat vakavia riskejä käyttäjien terveydelle ja turvallisuudelle. Markkinavalvontaviranomaisten olisi 1 päivästä elokuuta 2022 alkaen erityisesti varmistettava, että kaikki EU:n markkinoille saatetut henkilönsuojaimet ovat läpäisseet asiaankuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt asetuksen (EU) 2016/425 19 artiklan tai asetuksen (EU) 2017/745 52 artiklan mukaisesti ja että niihin on sääntöjenmukaisesti kiinnitetty CE-merkintä asetuksen (EU) 2016/425 17 artiklan tai asetuksen (EU) 2017/745 20 artiklan mukaisesti tai että lääkinnällisten laitteiden tapauksessa jäsenvaltiot ovat sallineet erityisiä poikkeuksia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan mukaisesti.

                  5.

                  Markkinavalvontaviranomaisten olisi ilmoitettava välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikista tapauksista, joissa ne ovat havainneet vaatimustenvastaisia henkilönsuojaimia tai lääkinnällisiä laitteita. Henkilönsuojainten osalta tämä olisi tehtävä markkinavalvonnan tiedotus- ja viestintäjärjestelmän (ICSMS) kautta. Jos tuotteiden todetaan olevan vaarallisia ja riittämättömän suojan tarjoavien tuotteiden johdosta toteutetaan toimenpiteitä, markkinavalvontaviranomaisten olisi ilmoitettava niistä tuoteturvallisuutta koskevan EU:n nopean tiedonvaihtojärjestelmän (Safety Gate – Rapex -järjestelmä) kautta.

                  6.

                  Aina havaitessaan vaatimustenvastaisen henkilönsuojaimen tai lääkinnällisen laitteen markkinavalvontaviranomaisten olisi välittömästi käynnistettävä asiaankuuluvat asetuksen (EU) 2016/425 VI luvussa tai asetuksen (EU) 2017/745 VII luvussa säädetyt menettelyt.

         Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 2021.

               Komission puolesta

            Thierry BRETON

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 81, 31.3.2016, s. 51.

         (2)  EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1.

         (3)  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.

         (4)  EUVL L 79I, 16.3.2020, s. 1.


title: Euroopan Keskuspankin suositus, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2020, osingonjaosta COVID-19-pandemian aikana ja suosituksen EKP/2020/1 kumoamisesta (EKP/2020/19) 2020/C 102 I/01

text:
               30.3.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               CI 102/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 27 päivänä maaliskuuta 2020,
      osingonjaosta COVID-19-pandemian aikana ja suosituksen EKP/2020/1 kumoamisesta
      (EKP/2020/19)
      (2020/C 102 I/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, JOKA
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankki (EKP) pitää ratkaisevan tärkeänä, että luottolaitokset voivat edelleen hoitaa tehtäväänsä rahoittaa kotitalouksia, pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä muita yrityksiä koronavirustaudin (COVID-19) aiheuttamassa talouden sokkitilanteessa. Tämän päämäärän saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää, että luottolaitokset säilyttävät pääomaa ja ylläpitävät näin kykyään tukea taloutta tilanteessa, jossa koronavirus aiheuttaa kasvavaa epävarmuutta. Tämän vuoksi pääomaresurssien käyttö reaalitalouden tukemiseen ja tappioiden kattamiseen olisi asetettava tällä hetkellä etusijalle suhteessa harkinnanvaraiseen osingonjakoon ja osakkeiden takaisinostoon.

                  (2)

                  Tämän vuoksi EKP katsoo tarkoituksenmukaiseksi, että merkittävät luottolaitokset pidättäytyvät koronavirukseen liittyvän talouden sokkitilan kestäessä osingonjaosta ja sellaisista osakkeiden takaisinostoista, joissa suoritetaan maksu osakkaille. Euroopan keskuspankin suositus (EKP/2020/1) (2) olisi nämä poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen kumottava.

                  (3)

                  Jotta reaalitalouteen kohdistuva tuki olisi mahdollisimman tehokasta, katsotaan tarkoituksenmukaiseksi, että myös vähemmän merkittävät luottolaitokset pidättäytyvät harkinnanvaraisesta osingonjaosta,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         I.

                  1.

                  EKP suosittaa, että vähintään 1 päivään lokakuuta 2020 saakka luottolaitokset eivät maksa osinkoja (3) eivätkä anna peruuttamattomia sitoumuksia osinkojen maksusta tilikausilta 2019 ja 2020 ja että luottolaitokset pidättäytyvät sellaisista osakkeiden takaisinostoista, joissa suoritetaan maksu osakkaille.

                  2.

                  Luottolaitosten, jotka eivät voi noudattaa tätä suositusta, koska ne katsovat, että niiden on lain mukaan maksettava osinkoja, olisi viipymättä selvitettävä tämän näkemyksen taustalla olevat syyt yhteiselle valvontaryhmälleen.

                  3.

                  Tätä suositusta sovelletaan Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) (4) 2 artiklan 22 kohdassa määritellyn merkittävän valvottavan ryhmittymän konsolidoidulla tasolla ja Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 16 kohdassa määritellyn merkittävän valvottavan yhteisön tasolla yksittäin, jos tällainen merkittävä valvottava yhteisö ei kuulu merkittävään valvottavaan ryhmittymään.

         II.

      Tämä suositus on osoitettu Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 16 ja 22 kohdassa tarkoitetuille merkittäville valvottaville yhteisöille ja merkittäville valvottaville ryhmittymille.

         III.

      Tämä suositus on niin ikään osoitettu kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja nimetyille viranomaisille, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 7 ja 23 kohdassa tarkoitetuista vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä ja vähemmän merkittävistä valvottavista ryhmittymistä. Kansallisten toimivaltaisten ja nimettyjen viranomaisten odotetaan soveltavan tätä suositusta edellä mainittuihin yhteisöihin ja ryhmittymiin sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista.

         IV.

      EKP arvioi jatkossa taloudellista tilannetta edelleen ja harkitsee, onko osingonjaon keskeyttäminen suositeltavaa vielä 1 päivän lokakuuta 2020 jälkeen.

         V.

      Kumotaan Euroopan keskuspankin suositus EKP/2020/1.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä maaliskuuta 2020.

               EKP:n puheenjohtaja

            Christine LAGARDE

         (1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2020/1, annettu 17 päivänä tammikuuta 2020, osingonjakopolitiikasta (EUVL C 30, 29.1.2020, s. 1).

         (3)  Luottolaitosten oikeudellinen muoto voi vaihdella; ne voivat olla esim. listattuja yhtiöitä tai muita kuin osakeyhtiöitä, kuten keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia tai säästöpankkeja. Termillä ”osinko” viitataan tässä suosituksessa kaikentyyppisiin rahasuorituksiin, jotka edellyttävät ylimmän päättävän elimen hyväksyntää.

         (4)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17).


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Bulgarian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/8

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Bulgarian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Bulgariaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa ei enää ole epätasapainoja. Rahoitussektorilla on ollut viime vuosina haavoittuvuustekijöitä, ja yritykset ovat olleet hyvin velkaantuneita ja niillä on ollut järjestämättömiä lainoja. Bulgariassa ei ole enää havaittu epätasapainoja, sillä johdonmukaiset politiikkatoimet ja suotuisa makrotaloudellinen tilanne ovat vähentäneet edelleen riskejä ja haavoittuvuuksia.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiutta. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Bulgariaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Bulgarian eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Vaikutukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski Bulgariassa, mikä pahentaa pääkaupungin ja muun maan sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisten erojen jo havaittua kasvavaa suuntausta. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Bulgaria toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

                  (12)

                  Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 2,1 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 3,1 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 20,4 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 28,5 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Bulgaria on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Niihin sisältyy muun muassa terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamenojen lisääminen sekä työllisyystukijärjestelmä vaikeuksissa olevien alojen tukemiseksi. Lisäksi Bulgaria on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa niiden arvioidaan olevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin sisältyvät muun muassa valtion omistaman Bulgarian kehityspankin antamat takaukset ja yhteisöveroa koskeva maksujen lykkääminen. Bulgarian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Bulgarian julkisen talouden alijäämä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen velan ennustetaan pysyvän alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Bulgarian ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseisessä kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä on noudatettu.

                  (16)

                  Bulgaria ilmoitti 13 päivänä maaliskuuta 2020 samana päivänä alkaneesta hätätilasta, jonka oli tarkoitus päättyä 13 päivänä huhtikuuta 2020, mutta jota pidennettiin myöhemmin ensin 13 päivään toukokuuta 2020 ja joka korvattiin sen jälkeen 14 päivään kesäkuuta 2020 kestävällä poikkeuksellisella epidemiatilanteella. Bulgarian parlamentti hyväksyi 6 päivänä huhtikuuta 2020 hallituksen ehdotuksen valtion vuoden 2020 talousarvion muuttamiseksi. Uuden talousarvion mukaan valtion talousarvion alijäämä on 3,5 miljardia Bulgarian leviä (2,9 % suhteessa BKT:hen) kriisiin liittyvistä toimenpiteistä aiheutuvan menolisäyksen ja tulojen odotettavissa olevan 2,4 miljardin Bulgarian levin vähenemisen takia. Tarkoitus on viisinkertaistaa valtion liikkeeseen laskeman uuden velan enimmäismäärä 2,2 miljardista levistä 10 miljardiin leviin. Bulgaria otti useiden ERI-rahastoista rahoitettavien kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien puitteissa käyttöön yli 870 miljoonan levin rahoituspaketin, jolla tuetaan terveydenhuoltojärjestelmää ja puututaan pandemian sosioekonomisiin seurauksiin.

                  (17)

                  Bulgaria on ottanut covid-19-kriisin johdosta käyttöön työllisyystukitoimenpiteen, jossa valtio sitoutuu maksamaan 60 prosenttia työntekijän työtulosta ja siihen liittyvästä sosiaaliturvamaksusta enintään kolmen kuukauden ajan edellyttäen, että työnantaja maksaa jäljelle jäävän erotuksen ja sitoutuu pitämään työntekijän palveluksessaan. Työnantajalla on myös velvollisuus jatkaa työsuhdetta pidempään, vähintään tuen kattaman ajanjakson ajan. Tukea voivat saada sellaisilla aloilla toimivat yritykset, joihin hätätilanteen takia määrätyt rajoitukset vaikuttavat suoraan. Tukikelpoisia ovat 30 päivänä maaliskuuta 2020 annetun asetuksen nro 55 mukaisesti myös sellaiset muiden alojen yritykset, jotka voivat osoittaa tulojensa laskeneen tietyllä aikavälillä maaliskuussa 2020 vähintään 20 prosenttia verrattuna maaliskuuhun 2019.

                  (18)

                  Bulgarian kehityspankin pääomaa kasvatettiin 700 miljoonalla Bulgarian levillä talouden likviditeetin tukemiseksi. 500 miljoonaa Bulgarian leviä kohdennettiin portfoliovakuuksiin pankeille, jotta ne voivat tarjota yrityksille joustavampia lainaehtoja. Lisäksi yritysten lomauttamille työntekijöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettujen, enintään 4 500 miljoonan Bulgarian levin korottomien lainojen takauksiin osoitettiin 200 miljoonaa Bulgarian leviä. Bulgarian kehityspankki aikoo myös toteuttaa 100 miljoonan euron takausjärjestelyn pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, myönnettäviä lainoja varten. Järjestely rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahaston alaisesta innovoinnin ja kilpailukyvyn toimenpideohjelmasta. Rahoitusvälineiden rahastonhoitaja Bulgariassa on tarkastellut salkkua ja mukauttaa yritystukea koskevat välineet vastaamaan tämänhetkistä talouden tilannetta. Bulgarian keskuspankki on ottanut käyttöön 9,3 miljardin levin toimenpidepaketin, jonka tarkoituksena on ylläpitää pankkijärjestelmän häiriönsietokykyä ja parantaa sen joustavuutta sekä vähentää rajoitusten kielteisiä vaikutuksia kansalaisiin ja yrityksiin.

                  (19)

                  Covid-19-kriisi on vaikuttanut vakavasti Bulgarian talouteen – sekä palvelualoihin että valmistusteollisuuteen. Kielteistä vaikutusta ovat pahentaneet kysynnän ja tarjonnan väheneminen sekä globaalien arvoketjujen häiriöt. Toimenpiteillä, joita hallitus on toteuttanut hätätilanteen johdosta, voidaan auttaa lieventämään kriisin vaikutuksia. Niiden ripeä ja tehokas täytäntöönpano ovat keskeisen tärkeitä työpaikkojen säilyttämiseksi ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja itsenäisten ammatinharjoittajien maksuvalmiuden parantamiseksi. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Bulgaria on 13 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti poistanut henkilönsuojainten vientikiellot ja ottanut käyttöön ”vihreitä kaistoja” nopeuttaakseen tarkastuksia rajanylitysten yhteydessä.

                  (20)

                  Covid-19-kriisi on rasittanut entisestään Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmää, jolle oli jo aiemmin ominaista niukasta julkisesta rahoituksesta johtuva puutteellinen hoitoon pääsy, sairausvakuutusjärjestelmän huono kattavuus, vähäinen vaikkakin kasvava hoitajien määrä ja terveydenhuollon työntekijöiden epätasainen alueellinen jakautuminen. Näin ollen on aiheellista parantaa Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmän yleistä selviytymiskykyä, saavutettavuutta ja kapasiteettia. Polikliinisen hoidon (yleissairaanhoidon ja erityissairaanhoidon) tarjonnan lisääminen muun muassa etävastaanottojen avulla vähentäisi sairaaloihin kohdistuvaa painetta. Testausta ja hoitoja olisi oltava tarjolla kaikille sairausvakuutuksen laajuudesta riippumatta. Terveydenhuollon työntekijöiden tavoitettavuus ja terveydenhuoltopalvelujen asianmukainen saanti olisi varmistettava koko maassa väestön tarpeita vastaavasti. Perusterveydenhuollon, pitkäaikaishoidon ja avohoidon integrointi on keskeisen tärkeää vanhusten ja heikoimmassa asemassa olevien ryhmien kannalta.

                  (21)

                  Komission kevään 2020 ennusteessa työttömyyden odotetaan vuonna 2020 kasvavan 7,0 prosenttiin ja pienentyvän 5,8 prosenttiin vuonna 2021. Työttömyys on hätätilanteen alusta lähtien lisääntynyt nopeasti kaupan, majoitus- ja ravitsemuspalvelujen sekä valmistusteollisuuden aloilla, suurissa kaupungeissa ja enintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden keskuudessa. Hallitus on hyväksynyt työpaikkojen säilyttämiseksi toimenpiteitä ja varsinkin työajan lyhentämisjärjestelyjä, jotka olisi pantava täytäntöön nopeasti ja joita olisi tehostettava. Tässä tilanteessa on perusteltua tarjota yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa laajaa tukea työnantajille ja työntekijöille, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina, jotta voidaan ehkäistä uudet työpaikkojen menetykset. Työvoimaviraston kapasiteettia ja sen toteuttamia toimenpiteitä on vahvistettava, jotta voidaan torjua kriisin kielteisiä vaikutuksia työmarkkinoihin. Aktivointi-, täydennys- ja uudelleenkoulutustoimien lisääminen on olennaisen tärkeää, jotta ihmiset saadaan takaisin työelämään. Lisäksi työvoimaa on valmennettava kohtaamaan digitalisaatiosta johtuvat haasteet ja hyödyntämään sen tarjoamia mahdollisuuksia. Covid-19-kriisillä saattaa olla huomattava vaikutus myös epävirallista työtä tekeviin työntekijöihin, joilla on heikot mahdollisuudet saada terveydenhuoltopalveluja ja sosiaalista suojelua. Kohdennetuilla politiikkatoimilla voitaisiin estää sosiaaliturvaa vailla olevia työntekijöitä ja heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä vajoamasta syvemmälle köyhyyteen sekä parantaa heidän toimeentuloaan talouden elpymisen aikana.

                  (22)

                  Covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettoman voimakkaasti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja pahentaa jo olemassa olevia yhteiskunnallisia haasteita. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus oli suuri jo ennen kriisiä varsinkin lasten, vanhusten, vammaisten ja romanien keskuudessa. Sosiaalisilla tulonsiirroilla ei juuri ole kyetty vähentämään köyhyyttä. Tuloerot ovat Bulgariassa olleet unionin suurimpia, eikä vero- ja etuusjärjestelmillä ole juuri pystytty kaventamaan eroja. Kriisi edellyttää toimenpiteitä jo edellisvuosina havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Erityisesti tämä koskee vähimmäistulojärjestelmää, jonka kyky nostaa tuensaajia pois köyhyydestä on unionin heikoimpia. Useat jo aiemmin havaitut haasteet, kuten sosiaaliturvan varmistaminen kaikille, myös epätyypillistä työtä tekeville, itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienituloisille kotitalouksille, toimeentulotuen, elintarvikkeiden saannin ja riittävien sosiaalipalvelujen varmistaminen sekä hätämajoituksen ja tuen tarjoaminen kodittomille, ovat edelleen ajankohtaisia. Sosiaalipalvelujen uudistamisella voitaisiin osaltaan vakauttaa järjestelmää, ja terveys- ja sosiaalipalvelujen välistä yhteistyötä tehostamalla voitaisiin saavuttaa paremmin ne, jotka eivät kykene huolehtimaan itsestään tai joilla on jonkinlainen vamma. Monet romanitaloudet kärsivät jo ennen kriisiä syvästä köyhyydestä ja tarvitsevat nyt sovittelupalveluja, muita elintärkeitä palveluja ja tukea.

                  (23)

                  Koulutuspalvelujen tehostettu tarjonta ja ammattitaitoisempi työvoima tukisivat myös voimakkaasti elpymistä ja edistäisivät osallistavaa ja kestävää kasvua keskipitkällä aikavälillä. Koulutuksen laatua, työmarkkinarelevanssia ja osallistavuutta voidaan edelleen parantaa Bulgariassa. Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa sosioekonominen tausta vaikuttaa eniten oppimistuloksiin. Romanien koulutukseen osallistuminen on edelleen haaste, ja koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on erityisen yleistä romanien keskuudessa sekä maaseudulla. Digitaaliset taidot ovat Bulgariassa yleisesti ottaen heikot. Tämä koskee yleisesti koko väestöä (16–74-vuotiaat), mutta myös nuoria (16–19-vuotiaat). Digitaalisten taitojen parantaminen esimerkiksi tarjoamalla enemmän digitaalisuuteen suuntautuneita tutkintoja ja opinto-ohjelmia voisi edistää mukautumista digitalisaatiosta johtuviin työmarkkinoiden muutoksiin ja digitaalisen etätyön tarpeeseen. Samaan aikaan 11 prosentilla oppilaista ei edelleenkään ole tietokonetta ja/tai internetyhteyttä, ja 2 000 opettajalla ei ole tietokonetta. Sen takia nyt käytössä oleva etäopetus uhkaa pahentaa jo ennestään suurta eriarvoisuutta koulutuksen alalla joistakin viimeaikaisista tukitoimenpiteistä huolimatta. Kaikkien oppilaiden digitaalisten taitojen parantamiseen ja asianmukaisen teknisen infrastruktuurin saatavuuden lisäämiseen tähtäävillä lisätoimilla edistettäisiin kestävällä tavalla koulutukseen pääsyä erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten romaneiden, keskuudessa. Tämä puolestaan auttaisi alentamaan näiden ryhmien korkeaa koulunkäynnin keskeyttämisastetta.

                  (24)

                  Covid-19-kriisi on korostanut tehokkaan julkishallinnon ja toimivan digitaalisen hallinnon strategista tärkeyttä, sähköiset terveyspalvelut ja julkiset hankinnat mukaan luettuina. Unioni on tukenut tämän alan uudistuksia, mutta niiden täytäntöönpano edistyy liian hitaasti, mikä on vaikuttanut kielteisesti julkisen sektorin tehokkuuteen liikkumisrajoitusten aikana. Sen takia Bulgaria on jäänyt jälkeen sähköisten palvelujen tarjonnassa, ja kansalaisia ja yrityksiä olisikin kannustettava käyttämään näitä palveluja enemmän. Lisäksi on ratkaistava kaikki kyberturvallisuuteen ja kriittisen infrastruktuurin turvallisuuteen liittyvät kysymykset. Tulevaisuuden kannalta keskeistä on tehokas julkishallinto, jotta voidaan varmistaa elvytystoimien ajantasainen ja vaikuttava täytäntöönpano. Erityisen tärkeää on yhteistyö ja koordinointi kaikilla hallinnon tasoilla. Tämä koskee muun muassa julkisia hankintasopimuksia, käyttöoikeuksia ja markkinavalvontaa. Sääntelyn ennakoitavuuden ja vakauden vahvistaminen, politiikkojen täytäntöönpanon tehokas valvonta ja hallinnollisen rasituksen vähentäminen parantaisivat liiketoimintaympäristöä ja edistäisivät investointeja, mikä puolestaan nopeuttaisi elpymistä.

                  (25)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Covid-19-kriisi on korostanut entisestään digitalisaation ja innovoinnin tärkeyttä. Bulgaria ja varsinkin sen pk-yritykset jäävät niiden osalta selvästi unionin keskiarvon alapuolelle. Yksi merkittävä esimerkki tästä on taajuuskaista, jonka Bulgaria aikoo osoittaa 5G-verkkkojen pioneeritaajuusalueille: se ei ole riittävä 5G-palvelujen oikea-aikaisen ja tehokkaan tarjonnan mahdollistamiseksi. Tiedossa olevat tutkimusalan ja korkeakoulutusjärjestelmän ongelmat, kuten hajanaisuus, niukka rahoitus sekä vähäinen osaamisen ja teknologian siirto, ovat vielä ratkaisematta. Bulgarian talous kuluttaa kaikista unionin jäsenvaltioista eniten resursseja ja energiaa ja tuottaa eniten kasvihuonekaasupäästöjä, joten tarvitaan huomattavia investointeja energia-alaan ja hiilestä irtautumiseen, jotta voidaan edistää siirtymistä ilmastoneutraaliuteen Bulgarian kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti.

                  (26)

                  Muutostoimet, joilla puututaan Bulgarian suureen energiaintensiteettiin, merkittävään riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista sekä energian ja resurssien tehottomaan käyttöön, ovat vasta aivan alkuvaiheessa. Kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa korostetaan Bulgarian sitoumusta irrottaa taloutensa hiilestä vuoteen 2050 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa. Toisaalta siinä todetaan myös, että Bulgaria aikoo edelleen turvautua kotimaisiin ruskohiilen lähteisiin vuonna 2050 ja sen jälkeen. Bulgarian liikenneinfrastruktuurin kattavuus ja laatu ovat edelleen unionin keskiarvon alapuolella, ja Euroopan laajuinen liikenneverkko on yhä keskeneräinen. Multimodaalikeskusten verkostoa, joitakin rautatie- ja maantieosuuksia sekä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmiä ja älykkäitä liikennejärjestelmiä on kehitettävä edelleen. Eräät merkittävät ympäristökysymykset on ratkaistava, sillä ne vaikuttavat kestävään kasvuun ja ovat luoneet lisää terveysriskejä covid-19-kriisin aikana. Bulgaria on yksi niistä jäsenvaltioista, joissa on eniten ympäristön pilaantumisesta johtuvia kuolemia, ja jätehuollossa ja yhdyskuntajätevesien keräämis- ja käsittelyvelvoitteiden noudattamisessa on edelleen puutteita. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Bulgariaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Bulgaria voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (27)

                  Asianmukainen maksukyvyttömyyskehys on tärkeä reaalitalouden elpymisen kannalta covid-19-kriisin jälkimainingeissa, jolloin konkurssien määrä saattaa lisääntyä merkittävästi. Kehys nopeuttaisi myös järjestämättömien lainojen selvittämistä ja estäisi siten niiden kasautumista. Maksukyvyttömyyskehyksen tehottomuus tekee maksukyvyttömyysmenettelyistä hitaita ja kalliita. Kesäkuussa 2019 hyväksyttiin maksukyvyttömyyskehystä koskeva etenemissuunnitelma ja yksilöitiin kehykseen liittyvät puutteet. Bulgaria on aloittanut etenemissuunnitelman täytäntöönpanon ja valmistelee jatkotoimia, mukaan lukien lainsäädännön muutoksia ja valmiuksien kehittämistoimia.

                  (28)

                  Bulgaria hyväksyi vuonna 2019 useita lakeja, joiden tarkoituksena on saattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivit (EU) 2015/849 (7) ja (EU) 2018/843 (8) (neljäs ja viides rahanpesunvastainen direktiivi) osaksi kansallista lainsäädäntöä ja joiden täytäntöönpano on kesken. Hiljattain päätökseen saatu kansallinen riskiarvio on osoittanut eräitä puutteita, jotka on korjattava kiireesti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemiseksi. Sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin ja virtuaalivaroihin liittyviä riskejä ei ole vielä arvioitu asianmukaisesti. On suunniteltava ja toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että ilmoitusvelvolliset noudattavat tehokkaasti rahanpesun torjuntakehystä. Rahanpesun torjuntakehyksen toteuttaminen ja täytäntöönpano on ollut melko tehotonta, eikä rahanpesun selvittelyä ole hyödynnetty riittävästi.

                  (29)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (30)

                  Bulgarialaiset pankit ovat yleisesti ottaen kannattavia ja hyvin pääomitettuja. Vaikka bruttomääräisten järjestämättömien lainojen ja ennakkojen suhde lainojen kokonaismäärään on hieman pienentynyt viime vuosina, se oli vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä edelleen unionin suurimpia eli 7,2 prosenttia. Tämä koskee erityisesti rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä ja kotimaisessa omistuksessa olevia pankkeja. Sen takia on tärkeää toteuttaa lisätoimia, joilla edistetään toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita. Järjestämättömiin lainoihin liittyvät varaukset ovat vähentyneet vuoden 2018 lopulta lähtien, ja pitkään laiminlyötyihin, erääntyneisiin järjestämättömiin lainoihin liittyvät luottotappiovaraukset ovat toisinaan liian pienet. Euroopan keskuspankin toteuttama kattava arviointi osoitti, että kahden pankin pääomapohjaa olisi vahvistettava. Pääomapohjan vahvistaminen saadaan kohta päätökseen. Sen lisäksi, että pankkien likviditeetin tarjontaa lisätään covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseksi ja talouskasvun elvyttämiseksi, pankkien olisi noudatettava luottoriskin arviointia koskevia vaatimuksia ja järkeviä luotonantostandardeja, sovellettava asianmukaisia arvonmäärityskäytäntöjä ja raportoitava tarkasti mahdollisesta omaisuuserien laadun heikkenemisestä.

                  (31)

                  Komissio on seurannut Bulgarian edistymistä oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjunnassa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän vuoksi näitä aloja ei ole toistaiseksi käsitelty Bulgarian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä myönteisen sosioekonomisen ympäristön kehittämiseksi maassa. Viimeksi lokakuussa 2019 annetussa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin, että Bulgarian edistyminen on riittävää, jotta sen voidaan katsoa täyttävän sitoumukset, jotka se antoi liittyessään unioniin. Bulgaria on uudistanut laajasti korruptiontorjuntaa koskevaa oikeudellista kehystään, mutta korkean tason korruptiotapauksissa on annettava enemmän lopullisia tuomioita kansalaisten luottamuksen saavuttamiseksi. Lisäksi jäljellä on useita haasteita, varsinkin tehokkaan rikostutkinnan varmistaminen, työmäärän tasapainottaminen tuomioistuinten välillä ja paikallisten syyttäjänvirastojen toiminnan tehostaminen. Yhteistyö- ja seurantamekanismin päätyttyä uudistusten seuranta varmistetaan kansallisella tasolla jälkiseurantaneuvoston toimesta ja unionin tasolla kattavan oikeusvaltiomekanismin ja tarvittaessa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

                  (32)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Bulgaria edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (33)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (34)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (9) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; osoittaa riittävästi varoja terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn, saatavuuden ja kapasiteetin parantamiseen ja varmistaa terveydenhuollon työntekijöiden tasapainoisen alueellisen jakautumisen väestön tarpeita vastaavasti;

                  2.

                  varmistaa asianmukaisen sosiaalisen suojelun ja elintärkeät palvelut kaikille ja vahvistaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa; parantaa etätyömahdollisuuksia ja edistää digitaalisia taitoja ja yhtäläisiä mahdollisuuksia saada koulutusta; korjaa puutteet vähimmäistulojärjestelmän riittävyydessä;

                  3.

                  yksinkertaistaa ja nopeuttaa menettelyjä tehokkaan tuen tarjoamiseksi pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille sekä varmistaa näiden rahoituksen saannin jatkumisen ja mahdollisuuden hyödyntää joustavia maksujärjestelyjä; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian ja resurssien tuotantoon ja käyttöön, ympäristöinfrastruktuuriin ja kestävään liikenteeseen, ja edistää asteittaista siirtymistä vähähiiliseen talouteen, myös kivihiilialueilla;

                  4.

                  minimoi yrityksille aiheutuvan hallinnollinen rasituksen tehostamalla julkishallintoa ja vahvistamalla digitaalista hallintoa; varmistaa maksukyvyttömyyskehyksen tehokkaan toiminnan; tehostaa toimia riittävän riskiarvioinnin, riskien lieventämisen, tehokkaan valvonnan ja rahanpesun torjuntakehyksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 8.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

         (9)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.