title: Komission suositus (EU) 2016/1871, annettu 28 päivänä syyskuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen

text:
               21.10.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 286/75

         KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/1871,
   annettu 28 päivänä syyskuuta 2016,
   Kreikan tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Jäsenvaltiot keskeyttivät vuonna 2011 kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden Kreikkaan suuntautuneet siirrot, jotka perustuivat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 604/2013 (1), jäljempänä ’Dublin-asetus’. Siirrot keskeytettiin sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Euroopan unionin tuomioistuin olivat antaneet kaksi tuomiota (2), joissa Kreikan turvapaikkajärjestelmässä oli havaittu systeemisiä puutteita. Nämä puutteet johtivat siihen, että sellaisten kansainvälistä suojelua hakeneiden henkilöiden perusoikeuksia, jotka oli siirretty asetuksen (EY) N:o 343/2003 (3) nojalla muista jäsenvaltioista Kreikkaan, oli loukattu.

               (2)

               Euroopan neuvoston ministerikomitea on seurannut tilannetta Kreikassa sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi vuonna 2011 tuomionsa asiassa M.S.S v. Belgia ja Kreikka. Seurannassa on hyödynnetty kertomuksia, joita Kreikan edellytetään antavan todisteeksi edistymisestään tuomion toimeenpanossa, sekä todistusaineistoa, jota on saatu Kreikassa toimivilta kansalaisjärjestöiltä ja kansainvälisiltä järjestöiltä, kuten YK:n pakolaisjärjestöltä (UNHCR).

               (3)

               M.S.S.-tuomion johdosta Kreikka sitoutui uudistamaan turvapaikkajärjestelmänsä elokuussa 2010 esittämänsä ja tammikuussa 2013 tarkistamansa turvapaikkajärjestelmän uudistusta ja maahanmuuton hallintaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman, jäljempänä ’Kreikan toimintasuunnitelma’, perusteella. Kreikka esitti 1. lokakuuta 2015 neuvostolle etenemissuunnitelmansa siirtojärjestelmän ja hotspot-järjestelykeskusten täytäntöönpanossa. Suunnitelmassa hahmoteltiin myös tiettyjä toimia, joille olisi annettava etusija sen varmistamiseksi, että turvapaikanhakua ja muuttajien vastaanottoa koskevat sovitut mutta keskeneräiset toimet toteutetaan.

               (4)

               Samaan aikaan nykyinen pakolais- ja muuttoliikekriisi aiheuttaa edelleen paineita Kreikan turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmälle, koska Kreikka on ensimmäisenä ottamassa vastaan itäisen Välimeren reitiltä tulevia muuttajia. Vuonna 2016 Kreikkaan saapui tammikuun ja syyskuun 12. päivän välisenä aikana sääntöjenvastaisesti 165 202 henkilöä (4). Vaikka EU:n ja Turkin julkilausuman (5) ansiosta Turkista Kreikkaan päivittäin saapuvien tulijoiden määrä on vähentynyt merkittävästi (6), Kreikan viranomaiset ovat julkilausuman myötä saaneet myös uusia tehtäviä vastuulleen. Kreikan tilanne on sitä paitsi muuttunut merkittävästi myös sen jälkeen, kun Länsi-Balkanin reitti tosiasiallisesti suljettiin, mikä esti kolmansien maiden kansalaisia jatkamasta matkaa. Tämän vuoksi Kreikkaan on joutunut jäämään 60 528 sääntöjenvastaisesti saapunutta kolmansien maiden kansalaista (7). Samaan aikaan jäsenvaltiot eivät ole edelleenkään panneet siirtojärjestelmiä kokonaisuudessaan täytäntöön, joten Kreikkaan kohdistuva paine on lievittynyt vain osittain (8).

               (5)

               Komissio antoi 10. helmikuuta 2016 Kreikan tasavallalle ensimmäisen suosituksensa (9) kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Dublin-asetuksen nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen. Komissio antoi 15. kesäkuuta 2016 Kreikan tasavallalle toisen suosituksensa (10) kiireellisistä toimenpiteistä tässä samassa asiassa. Suosituksissa todettiin, että Kreikan tilanne vaatii vielä huomattavia parannuksia, ennen kuin komissio voisi tehdä sellaisen arvion, että Dublin-siirrot Kreikkaan mahdollisesti voitaisiin aloittaa uudelleen.

               (6)

               Komissio vastaanotti 14. heinäkuuta 2016 Kreikalta yleiskatsauksen turvapaikanhakijoiden tilanteesta Kreikassa ja edistyksestä niiden jäljellä olevien ongelmien ratkaisemisessa, jotka oli havaittu toisessa suosituksessa.

               (7)

               Kreikan viranomaiset ovat vastaanottaneet 28 752 turvapaikkahakemusta 1. tammikuuta ja 18. syyskuuta 2016 välisenä aikana. Kreikka ilmoitti 1. syyskuuta 2016 komissiolle, että niin kutsuttu ennakkorekisteröintimenettely, joka oli käynnistetty 8. kesäkuuta 2016, oli saatu onnistuneesti päätökseen (11). Menettelyn tarkoituksena oli rekisteröidä kaikki kolmansien maiden kansalaiset, jotka olivat saapuneet sääntöjenvastaisesti Kreikkaan ennen 20. maaliskuuta 2016 ja jotka halusivat hakea kansainvälistä suojelua mutta joita Kreikan viranomaiset eivät vielä olleet ohjanneet turvapaikkamenettelyyn. Saatavilla olevien tietojen mukaan Kreikan viranomaiset merkitsivät kesä–heinäkuussa 2016 ennakkorekisteriin 27 592 manner-Kreikassa oleskelevaa turvapaikanhakijaa, jotka eivät vielä olleet jättäneet hakemustaan (12). Hakemuksia on alettu jättää 1. syyskuuta 2016 alkaen. Kreikan saarilla on lisäksi 20. maaliskuuta ja 18. syyskuuta 2016 välisenä aikana merkitty ennakkorekisteriin 15 253 henkilöä, joista 6 298 on nyt jättänyt turvapaikkahakemuksen.

               (8)

               Kreikka toimitti komissiolle 19. syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka koskivat turvapaikanhakijoiden viimeisintä tilannetta Kreikassa sekä sitä, mitä Kreikka oli tehnyt turvapaikkajärjestelmänsä uudistamiseksi. Kreikka ilmoitti lisäksi olevansa huolissaan siitä, että Dublin-siirrot mahdollisesti käynnistettäisiin uudelleen, vaikka Kreikassa on nytkin suuri määrä turvapaikanhakijoita, jotka ovat joutuneet jäämään maahan ja joista suurin osa on tähän mennessä ohjattu turvapaikkamenettelyyn. Lisäksi Kreikan huolena olivat haasteet, joita se kohtasi EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanossa. Kreikka huomautti myös, että siirtoja Kreikasta muihin jäsenvaltioihin on toteutunut huomattavasti vähemmän kuin sisäisiä siirtoja koskevissa päätöksissä edellytetään.

               (9)

               Komissio on todennut, että Kreikka on kohentanut kansallista lainsäädäntöään. Kreikka on pyrkinyt tällä tavalla varmistamaan, että Euroopan parlamentin ja neuvoston uudelleenlaatiman turvapaikkamenettelydirektiivin 2013/32/EU (13) uudet säännökset ja osa uudelleenlaaditusta vastaanotto-olosuhteita koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2013/33/EU (14) saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Uusi laki 4375/2016 (15) hyväksyttiin Kreikan parlamentissa 3. huhtikuuta 2016, mutta kaikki sen säännökset eivät ole tulleet voimaan. Parlamentti hyväksyi 22. kesäkuuta 2016 muutoksen lakiin 4375/2016. Muutos (laki 4399/2016) koski muun muassa valituslautakuntien kokoonpanoa ja turvapaikanhakijoiden oikeutta suulliseen kuulemiseen valituslautakunnissa. (16) Lisäksi Kreikan parlamentti hyväksyi 31. elokuuta 2016 lain, joka koski Kreikassa asuvia kouluikäisiä pakolaislapsia (laki 4415/2016) (17).

               (10)

               Komission hyväksymien kahden suosituksen jälkeen Kreikka on lisännyt huomattavasti kokonaiskapasiteettiaan sekä sääntöjenvastaisesti maahan saapuvien että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottamiseksi. Kreikan viranomaiset julkistivat 14. syyskuuta 2016 päiväkohtaisia tietoja, joiden mukaan tuolla hetkellä Kreikan tilapäisissä vastaanottokeskuksissa oli käytettävissä 62 987 paikkaa sekä sääntöjenvastaisesti maahan tulleiden että kansainvälistä suojelua hakevien majoittamiseksi (18). Kreikka ilmoitti 14. heinäkuuta 2016 komissiolle, että se ”pystyy tarjoamaan majapaikan, ruoan ja muut peruspalvelut suurelle enemmistölle sääntöjenvastaisesti maahan tulleita ja turvapaikkaa hakevia henkilöitä, jotka ovat joutuneet jäämään Kreikkaan,” ja että se sitoutuu ”tarjoamaan asianmukaiset elinolosuhteet kaikille pakolaisille”.

               (11)

               Lisäksi Kreikka toimitti 14. heinäkuuta tietoja suunnitelmastaan, jonka mukaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, erityisesti ilman huoltajaa saapuvien alaikäisten majoituspaikkoja lisätään. Tarkoituksena oli perustaa 700 uutta paikkaa kesän loppuun mennessä niiden 622 paikan lisäksi, jotka olivat käytettävissä heinäkuussa, sekä hyödyntää EU:n rahoitustuella erillisiä tiloja nykyisissä vastaanottokeskuksissa siihen asti, että ilman huoltajaa saapuville alaikäisille tarkoitetut uudet vastaanottokeskukset ovat käytettävissä. Tätä tavoitetta ei kuitenkaan ole saavutettu: Kreikka ilmoitti 19. syyskuuta 2016 komissiolle, että ilman huoltajaa saapuville alaikäisille tarkoitetuissa majapaikoissa on käytettävissä 891 paikkaa. Nämä tilat ovat tällä hetkellä täynnä, ja jonossa on 1 487 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, jotka on saatava majoitetuksi asianmukaisiin tiloihin (19). Edistyminen on näin ollen hidasta tässä asiassa, ja on selvää, että Kreikan on tehostettava toimiaan sen varmistamiseksi, että tällaisten asuintilojen tarve tyydytetään ja ilman huoltajaa saapuville alaikäisille on tarjolla asianmukainen määrä vastaanottotiloja.

               (12)

               Lisäksi Egeanmeren saarilla on vakavia haasteita, jotka liittyvät uusiin tulijoihin. Vastaanottokapasiteetti on enimmillään 7 450 paikkaa, vaikka saarilla oli rekisteröityjä muuttajia 13 863 henkeä 27. syyskuuta 2016. Vaikka tulijoita on vähemmän kuin ennen, heitä saapuu kuitenkin koko ajan, ja seurauksena on turvallisuus- ja hygieniaongelmia sekä se, että haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt joutuvat epäasianmukaisiin oloihin.

               (13)

               Lisäksi suurin osa Kreikan vastaanottotiloista on ainoastaan tilapäisiä, ja jotkin keskukset tarjoavat tiloihin majoittuneille pelkästään kaikkein alkeellisimmat vastaanotto-olosuhteet, kuten ruoan, veden, mahdollisuuden puhtauden ylläpitämiseen ja perusterveydenhoidon. Vaikka tämä voi olla hyväksyttävää oleskelulle, joka kestää hyvin lyhyen ajan ennen kuin henkilöt voidaan siirtää parempiin majoitustiloihin, olot eräissä majoitustiloissa eivät silti läheskään täytä vaatimuksia, joista on säädetty kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä 2013/33/EU.

               (14)

               Komission ja UNHCR:n välillä allekirjoitettiin tammikuussa 2016 yhteensä 80 miljoonan euron valtuutussopimus. Sopimuksella on määrä perustaa 20 000 avointa majoituspaikkaa (vuokrajärjestelyjä, hotelliseteleitä ja isäntäperheohjelmia), jotka tarjotaan ensisijaisesti sisäiseen siirtoon oikeutetuille kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille (20). Valtuutussopimusta tarkistettiin heinäkuussa 2016 siinä tarkoituksessa, että majoitusjärjestelyyn voitaisiin osoittaa paikkoja myös keskuksista, joita UNHCR hallinnoi turvapaikanhakijoiden sisäisiä siirtoja varten. Lisäksi tarkoituksena oli selventää sopimustekstiä siten, että majoitusjärjestelyn kohderyhmään kuuluvat paitsi sisäisten siirtojen piirissä olevat hakijat myös muut turvapaikanhakijat. Käytettävissä olevien majoituspaikkojen määrä on kesäkuun jälkeen kasvanut merkittävästi (noin 5 600 lisäpaikalla). Sisäisten siirtojen piiriin kuuluville hakijoille sitouduttiin joulukuussa 2015 tarjoamaan UNHCR:n vuokrajärjestelyn puitteissa 20 000 paikkaa. Niistä oli 19. syyskuuta 2016 käytettävissä 12 045 paikkaa, joista 3 404 oli hotelleissa tai kokonaisissa rakennuksissa, 6 559 asuinhuoneistoissa, 385 isäntäperheissä ja 507 ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten varatuissa tiloissa (21).

               (15)

               Kreikalla on edellä esitetyn perusteella vielä tekemistä sen tavoitteen saavuttamisessa, että turvapaikan hakijoille tarjotaan riittävästi hyväksyttäviä vastaanottotiloja, jotka ovat pysyviä ja avoimia ja vastaavat vaatimuksia. Kreikka on toimittanut 25. elokuuta päivätyssä kirjeessään tietoja, joiden mukaan mannermaalla olevien 39 vastaanottokeskuksen suunniteltu kokonaiskapasiteetti on arviolta 32 700 paikkaa. Kreikka vahvisti 19. syyskuuta päivätyssä kirjeessään määrittäneensä nämä uudet keskukset. Tilat täyttävät EU:n vaatimukset ihmisarvoisista elinoloista, ja ne kunnostetaan täysin. On erittäin tärkeää panna nämä suunnitelmat täytäntöön tuloksellisesti ja kiireellisesti. Tällöin on otettava huomioon myös se, että kun jotkin tilapäiset tilat muutetaan pysyviksi, on luotava riittävästi myös tilapäistä kapasiteettia, jotta odottamatta maahan tuleville ihmisille riittää majoitustilaa. Kuten komission toisessa suosituksessa edellytetään, Kreikan viranomaisten on lisäksi tarpeen antaa tarkempia tietoja vastaanottokapasiteetistaan sekä toimittaa kattava ja jatkuvasti ajan tasalla pidettävä tarvearviointi, joka koskee kokonaiskapasiteettia ja sen ominaisuuksia.

               (16)

               Merkittäviä parannuksia on nähtävissä alueellisten turvapaikkatoimistojen perustamisessa. Kreikan lainsäädännön mukaan alueellisia turvapaikkatoimistoja perustetaan Attikan, Thessalonikin, Traakian, Epeiroksen, Thessalian, Länsi-Kreikan, Kreetan, Lesboksen, Chioksen, Samoksen, Leroksen ja Rodoksen alueille (22). Turvapaikkaviraston johtajan päätöksellä on mahdollista ottaa käyttöön myös itsenäisiä turvapaikkayksiköitä turvapaikkaviraston lisätarpeiden tyydyttämiseksi. Kahdeksan alueellista turvapaikkatoimistoa on tähän mennessä aloittanut toimintansa Attikan, Traakian, Thessalonikin, Lesboksen, Samoksen ja Rodoksen alueilla. Lisäksi on perustettu kaksi ylimääräistä turvapaikkayksikköä Chiokseen ja Kosiin. Niiden myötä turvapaikkayksikköjen määrä kasvaa viiteen. Kuten laissa säädetään, kolmen uuden alueellisen turvapaikkatoimiston on määrä aloittaa toimintansa Kosin, Epeiroksen (Ioannina), Kreetan (Iraklion) ja Thessalian (Volos) alueilla. Lisäksi Länsi-Kreikan turvapaikkayksiköstä Patraksessa on tehtävä alueellinen turvapaikkatoimisto. Alimokseen on lisäksi perustettu sisäisiä siirtoja hoitava yksikkö, joka on ollut toiminnassa 26. syyskuuta 2016 alkaen.

               (17)

               Kreikan viranomaiset ovat raportoineet komissiolle myös, että ne ovat rekrytoimassa lisää työntekijöitä turvapaikkavirastoon käsittelykapasiteetin parantamiseksi. Toimitettujen tietojen mukaan turvapaikkavirastossa oli 14. heinäkuuta 2016 työssä 350 henkilöä eli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 2015. Heistä kolmannes on erilaisista EU:n ja ETAn rahoituslähteistä rahoitettavia määräaikaisia työntekijöitä. Kreikan parlamentti on hyväksynyt 300 uutta vakituisen työntekijän tointa, jotka on määrä täyttää lähikuukausina. Nämä tulevat niiden työntekijöiden lisäksi, jotka UNHCR on palkannut määräajaksi, ja niiden jäsenvaltioiden asiantuntijoiden lisäksi, jotka EASO on lähettänyt määräajaksi Kreikan turvapaikkavirastoon.

               (18)

               Jotta turvapaikkavirasto kykenee käsittelemään turvapaikkahakemukset, joita vastikään ennakkorekisteriin merkityt turvapaikanhakijat ovat tehneet, turvapaikkavirasto aikoo palkata syyskuun puolivälistä marraskuun puoliväliin mennessä asteittain 177 uutta työntekijää. Näin lisätään viraston kapasiteettia ottaa vastaan ja käsitellä hakemuksia. Uudet työntekijät jaetaan tehtäviinsä seuraavasti: 56 työntekijää rekisteröi hakijoita, joilla on oikeus päästä siirtojärjestelmän piiriin, 25 työntekijää rekisteröi hakemuksia, jotka kuuluvat Dublin-asetuksen soveltamisalaan, 7 työntekijää käsittelee ilmeisen perusteettomia hakemuksia nopeutetussa menettelyssä, 60 työntekijää rekisteröi ja käsittelee kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia tavanomaisen menettelyn mukaisesti ja 29 työntekijää hoitaa erilaisia hallintoon ja tilastointiin liittyviä tehtäviä.

               (19)

               Kun otetaan huomioon, että niiden turvapaikanhakijoiden määrä, jotka on ohjattu turvapaikkamenettelyyn Kreikassa, on kasvanut erittäin merkittävästi, on selvää, että turvapaikkaviraston nykyinen ja suunniteltu henkilöstön määrä on vielä kaukana siitä, mitä tarvitaan, jotta nykyiset ja tulevat hakemukset voidaan käsitellä asianmukaisesti. Tältä osin on erityisesti syytä panna merkille Kreikan heinäkuinen ilmoitus, jonka mukaan hakemusten tutkinta voi kestää jopa kolme vuotta. Kreikan viranomaiset ilmoittivat 14. heinäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä, että henkilökunnan määrää ei voida kasvattaa nopeammin, sillä kokeneemmista työntekijöistä, jotka voisivat kouluttaa, ohjata ja valvoa uusia työntekijöitä, on puutetta. Jotta turvapaikkavirasto voisi selviytyä turvapaikkahakemusten kasvaneesta määrästä, olisi kuitenkin tärkeää varmistaa, että virastoa vahvistetaan ja sen käyttöön annetaan huomattavasti nykyistä enemmän henkilökuntaa ja aineellisia resursseja. Tätä varten olisi tehtävä kattava ja jatkuvasti ajan tasalla pidettävä tarvearviointi. Tarpeita arvioitaessa olisi otettava huomioon niiden turvapaikkahakemusten määrä, jotka ovat vireillä tällä hetkellä ja joita Kreikan turvapaikkavirasto eri aikoina todennäköisesti käsittelee, sekä näiden hakemusten käsittelyyn tarvittavan tai todennäköisesti tarvittavan henkilöstön määrä. Näin voitaisiin arvioida paitsi turvapaikkaviraston tarvitsemien henkilöstöresurssien määrää myös tapoja, joilla komissio ja sen virastot sekä jäsenvaltiot voisivat parhaiten auttaa Kreikkaa käsittelemään näitä hakemuksia nopeammin.

               (20)

               M.S.S.-tuomion mukaan turvapaikanhakijoilla on oltava käytössään tehokkaita oikeussuojakeinoja muutoksen hakemiseksi kielteisiin turvapaikkapäätöksiin. Tältä osin on edistytty merkittävästi. Muutoksenhakuviranomainen ja valituslautakunnat on perustettu lailla 4375/2016, joka hyväksyttiin huhtikuussa 2016. Valituslautakuntia olisi perustettava riittävästi, jotta muutoksenhakuviranomainen olisi täysin toimintakykyinen vuoden 2016 loppuun mennessä.

               (21)

               Hiljattain annetussa laissa 4399/2016 on perustettu uudet valituslautakunnat. Niiden tehtävänä on tutkia kaikki Kreikan turvapaikkaviraston päätöksistä tehdyt valitukset, jotka on jätetty 24. kesäkuuta 2016 tai sen jälkeen. Ensisijaisesti valituslautakunnat keskittyvät valituksiin, jotka on jätetty Kreikan saarilla. Tällä tavoin pyritään edistämään EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa. Uudet valituslautakunnat antoivat ensimmäiset päätöksensä elokuun puolivälissä. Päätöksiä on tällä hetkellä viisi. Lailla 4399/2016 muutettiin myös kyseisten lautakuntien rakennetta siten, että niissä on nyt kolme jäsentä: kaksi hallintotuomioistuimen tuomaria ja yksi Kreikan kansalainen, jolla on asiaankuuluva tausta ja jota esittää tehtäväänsä UNHCR tai Kreikan kansallinen ihmisoikeuskomissio.

               (22)

               Vanhoille Kreikan valitussumaa purkaville valituslautakunnille oli alun perin annetttu lisätoimivaltuudet käsitellä ensimmäisen asteen päätöksistä tehtyjen, asiasisältöä koskevien valitusten lisäksi valitukset päätöksiin, jotka koskivat tutkittavaksi ottamista EU:n ja Turkin julkilausuman puitteissa. Kesäkuussa perustettujen uusien valituslautakuntien pitäisi keventää 20:n valitussumaa purkavan valituslautakunnan työtaakkaa niin, että viimeksi mainitut kykenevät ratkaisemaan ruuhkaantuneet valitukset nopeammin.

               (23)

               Presidentin asetuksella 114/2010 säännellyn niin sanotun vanhan menettelyn mukaisten valitusten pitkäaikaisen suman selvittämisessä on edistytty paremmin. Suma käsittää 21. syyskuuta 2016 noin 8 075 tapausta. Määrä on laskenut tähän kaikkiaan noin 51 000 tapauksesta, jotka katsottiin sumaan kuuluviksi vuoden 2013 alussa, ja noin 13 975 tapauksesta, jotka siihen kuuluivat kesäkuussa 2016. Kreikan viranomaiset ovat myöntäneet humanitaarisista syistä oleskelulupia henkilöille, joiden turvapaikkahakemukset ovat olleet vireillä huomattavan pitkän ajan ja jotka täyttävät humanitaarisista tai muista poikkeuksellisista syistä annettavan oleskeluluvan saamisen edellytykset Kreikan lain 4375/2016 mukaisesti. Oleskeluluvat myönnetään kahdeksi vuodeksi, ja ne voidaan uusia (23). Edunsaajat saavat näiden oleskelulupien myötä samat oikeudet ja edut kuin henkilöt, joille on myönnetty toissijainen suojeluasema Kreikassa (24), eikä heitä enää pidetä turvapaikanhakijoina. Joistakin ruuhkautuneista valituksista kuitenkin tutkitaan myös asiasisältö. Vaikka komission ensimmäisen suosituksen jälkeen on edistytty merkittävästi, Kreikan olisi jatkettava työtä valitussuman purkamiseksi. Tällöin olisi varmistettava, että hakijoilla, joiden valitukseen ei ole annettu päätöstä, on mahdollisuus käyttää oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.

               (24)

               Koska hakemusten määrä Kreikassa on kasvanut EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon alettua, on sitäkin tärkeämpää, että muutoksenhakuviranomaisessa on täysi miehitys ja että se kykenee selviytymään odotettavissa olevasta valitusten määrän merkittävästä kasvusta. Lisäksi olisi suoritettava jatkuvaa tarvearviointia. Siinä olisi otettava huomioon niiden valitusten määrä, jotka ovat parhaillaan vireillä ja jotka tulevat todennäköisesti käsiteltäviksi eri muutoksenhakuelimissä.

               (25)

               Uudessa lainsäädännössä (laki 4375/2016) on valitusvaiheessa oleville hakijoille annettavaa maksutonta oikeusapua koskeva säännös. Kuitenkaan kaikkia toimia tämän lain täytäntöönpanemiseksi käytännössä ei ole vielä toteutettu. Ministeriön päätös, jolla pannaan täytäntöön lain 4375/2016 oikeusapua koskeva säännös, hyväksyttiin 9. syyskuuta 2016, ja Kreikan viranomaisten mukaan päätöksen antamisen jälkeen olisi nopeasti toteutettava kaikki tarvittavat toimet, jotta maksutonta oikeusapua voidaan antaa kaikille hakijoille muutoksenhakuvaiheessa Kreikassa. Oikeusavun täytöntöönpanemiseen on saatu rahoitus Kreikan kansallisesta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta, jäljempänä ’AMIF-rahasto’. UNHCR:lle myönnettiin lisäksi AMIF-rahaston hätäapurahoituksesta yhteensä 30 miljoonan euron avustussopimus (25). UNHCR käyttää tätä rahoitusta muun muassa maksuttoman oikeusavun tarjoamiseen valitusvaiheessa oleville kansainvälistä suojelua hakeneille henkilöille vuoden 2017 alkuun asti, minkä jälkeen Kreikan viranomaisten odotetaan ottavan käyttöön oma oikeusapua koskeva järjestelmänsä. Kreikka ilmoitti komissiolle 19. syyskuuta, että turvapaikkavirastossa ylläpidettävä asianajajien luettelo otetaan käyttöön vuoden 2017 alussa. Kreikan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan maksutonta oikeusapua koskevan oikeuden pikainen toteutuminen turvapaikkamenettelyssä.

               (26)

               Uudessa laissa 4375/2016 säädetään uudesta vastaanottoasioiden yksiköstä ja yhteiskuntaan integroitumisen yksiköstä sisäasiain ja hallinnollisen jälleenrakentamisen ministeriössä. Molempiin yksikköihin kuuluu erityisosastoja, joissa käsitellään ilman huoltajaa olevien alaikäisten vastaanottoa ja kotouttamista sekä laillisen edustajan tarjoamista heille. Tästä huolimatta Kreikan viranomaisten on kuitenkin edelleenkin hyväksyttävä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan käytännössä asianmukaisten menettelyllisten takeiden ja vastaanotto-olosuhteiden tarjoaminen ilman huoltajaa oleville alaikäisille. Kreikan hallitus on jo antanut ilman huoltajaa olevien alaikäisten turvapaikanhakijoiden iän arviointia koskevan ministeriön päätöksen (26). Lisäksi on tarpeen antaa presidentin asetus tehokkaasta huoltajuusjärjestelmästä.

               (27)

               Kansalaisjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa siitä, että monilla lapsilla Kreikassa ei ole mahdollisuutta saada koulutusta. Tässä suhteessa on tapahtunut edistystä, sillä elokuussa 2016 on hyväksytty laki 4415/2016. Lain tarkoituksena on muun muassa turvata turvapaikanhakijoiden lapsille psykososiaalista tukea ja koulutusta samoin kuin – valmistelu- ja siirtymäkauden jälkeen – vaivaton kotoutuminen Kreikan koulutusjärjestelmään niille, jotka jäävät Kreikkaan. On tärkeää, että tämä oikeudellinen kehys pannaan täytäntöön tuloksellisesti, täysimääräisesti ja kiireellisesti. Lisäksi tiettyjen kansalaisjärjestöjen mukaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanne on yleisesti turvaton. Jotkin järjestöt väittävät, että ennen kuin lapsille löydetään asianmukainen majoitus, heitä pidetään edelleen säilöönotettuina pitkiäkin aikoja täyteen ahdetuissa ja epäterveellisissä oloissa eikä heille anneta edustajaa tai mahdollisuutta saada oikeusapua (27). Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, alaikäisille sopivien asuntojen puute on edelleen vakava ongelma, joka on korjattava kiireellisesti.

               (28)

               Euroopan komissio on antanut Kreikalle merkittävää rahoitusta, jolla tuetaan maan pyrkimyksiä saada turvapaikka-asioiden hallinnointijärjestelmä vastaamaan EU:n vaatimuksia. Vuoden 2015 alusta alkaen Kreikalle on myönnetty hätäapuna yli 352 miljoonaa euroa sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF-rahasto ja sisäisen turvallisuuden rahasto, jäljempänä ’ISF-rahasto’) kautta joko suoraan Kreikan viranomaisille tai unionin virastojen ja Kreikassa toimivien kansainvälisten järjestöjen kautta. Tästä määrästä noin 90 miljoonaa euroa myönnettiin suoraan Kreikan viranomaisille heinäkuussa 2016. Pyrkimyksenä oli vahvistaa Kreikan viranomaisten valmiuksia parantaa elinoloja ja tarjota perusterveydenhuollon palveluja pakolaisten vastaanottokeskuksissa sekä tarjota maahanmuuttajille vastaanotto- ja terveydenhoitopalveluja. Merkittävää rahoitusta (noin 198 miljoonaa euroa), jonka tarkoituksena on tyydyttää muuttajien ja pakolaisten humanitaarisia perustarpeita, on lisäksi myönnetty humanitaarista työtä tekeville kumppanijärjestöille äskettäin luodusta hätätilanteen tukivälineestä. Rahoituksella edistetään komission, Kreikan viranomaisten ja asiaankuuluvien sidosryhmien kehittämän valmiussuunnitelman täytäntöönpanoa. Tavoitteena on nykyiseen humanitaariseen tilanteeseen puuttuminen paikan päällä sekä EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpano.

               (29)

               Hätäavulla täydennetään Kreikalle AMIF- ja ISF-rahastosta maan kansallisten ohjelmien kautta vuosille 2014–2020 osoitettua 509 miljoonan euron summaa, minkä johdosta Kreikka pitää EU:n jäsenvaltioiden joukossa kärkisijaa sisäasioiden EU-rahastojen edunsaajana.

               (30)

               Kreikan olisi varmistettava, että nämä taloudelliset resurssit käytetään viipymättä ja täysimääräisesti vaikuttavimmalla ja tehokkaimmalla tavalla. Tätä varten olisi mahdollisimman pian saatava valmiiksi sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF-rahasto, ISF-rahasto) mukaisten Kreikan kansallisten ohjelmien käynnissä oleva tarkistaminen, jonka tarkoituksena on saada ohjelmat vastaamaan uusia painopisteitä. Kansallisen AMIF-ohjelman tarkistaminen on lähes valmis, mutta joitakin keskeneräisiä asioita on vielä käsiteltävä ennen hyväksymismenettelyä, jonka odotetaan käynnistyvän hyvin pian. Kansallisen ISF-ohjelman tarkistaminen ei ole edistynyt yhtä pitkälle, ja ohjelman tarkistettu versio olisi kiireellisesti toimitettava komissiolle virallista kuulemista varten. Kyseisten rahastojen hallinnointi on siirtynyt sisäasiain ja hallinnollisen jälleenrakentamisen ministeriöltä talous-, kehitys- ja matkailuministeriölle. Kreikan olisi nyt ilmoitettava viipymättä rahastojen täytäntöönpanosta vastaavan uuden viranomaisen virallisesta nimeämisestä oikeusperustan vaatimusten mukaisesti.

               (31)

               Kuten Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisesta 4. maaliskuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa (28) todetaan, Dublin-järjestelmän täysimääräisen toiminnan varmistaminen on välttämätön osa laajempia toimia turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikkojen vakauttamiseksi. Näiden toimien olisi johdettava Schengen-alueen normaalin toiminnan palauttamiseen. Siksi on tärkeää, että Kreikka toteuttaa pikaisesti tässä suosituksessa mainitut tekemättä olevat toimet. Samalla olisi otettava painopisteeksi komission esittämä Dublin-sääntöjen uudistaminen jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon tavoitteiden pohjalta (29). Ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan.

               (32)

               Kreikan säännöllinen raportointi, joka koskee edistystä parannusten täytäntöönpanossa, ja muut merkittävät tosiseikat, kuten UNHCR:ltä ja muilta asiaan perehtyneiltä organisaatioilta saadut tiedot, ovat keskeisiä, kun pyritään arvioimaan, sallivatko olosuhteet, että jäsenvaltiot aloittavat uudelleen yksilölliset Dublin-asetuksen mukaiset siirrot Kreikkaan. On syytä muistaa, että se, kuinka paljon henkilöitä siirretään ja mihin henkilöryhmään siirrettävät kuuluvat, riippuu siitä, millaista kehitystä edellä selostetuissa kysymyksissä on tosiasiassa saatu aikaan. Kreikan olisi tämän suosituksen mukaisesti toimitettava viimeistään 31. lokakuuta 2016 päivitetty kertomus.

               (33)

               Komissio toteaa, että Kreikka on kahden komission suosituksen jälkeen parantanut merkittävästi turvapaikkajärjestelmäänsä. Kreikkaa ovat tässsä tukeneet komissio, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), jäsenvaltiot, kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt. Kreikka on tehnyt suuren työn luodakseen institutionaaliset ja oikeudelliset perusrakenteet, joita asianmukaisesti toimiva turvapaikkajärjestelmä edellyttää. Komissio pitää erityisen merkittävänä toimena sitä, että Kreikka on toteuttanut ennakkorekisteröintimenettelyn, jonka avulla suurin osa sääntöjenvastaisesti maahan saapuvista henkilöistä on ohjattu joko turvapaikkamenettelyyn tai palauttamismenettelyyn. Kreikka on myös lisännyt kokonaisvastaanottokapasiteettiaan ja turvapaikkaviraston kapasiteettia, pienentänyt valitusruuhkaa olennaisesti, perustanut uusia valituslautakuntia sekä hyväksynyt oikeudellisen kehyksen, jossa säädetään ilmaisesta oikeusavusta ja alaikäisten pääsystä julkiseen koulujärjestelmään.

               (34)

               Kreikalla on kuitenkin edelleen haasteita, jotka johtuvat uusien turvapaikanhakijoiden suuresta määrästä. Haasteet johtuvat etenkin ennakkorekisteröintimenettelyn täytäntöönpanosta mutta myös siitä, että vaikka sääntöjenvastaisesti maahan saapuvia on vähemmän kuin ennen maaliskuuta 2016, heitä riittää edelleen. Sitä paitsi lisätyötä tarvitaan siinä, että Kreikan turvapaikkajärjestelmän jäljellä olevat systeemiset puutteet korjataan ja erityisesti lievitetään kapasiteettipulaa. Jos parannuksia saadaan aikaiseksi, Dublin-asetuksen mukaiset siirrot Kreikkaan voidaan tulevaisuudessa aloittaa. Tällöin olisi otettava huomioon, mikä vaikutus vallitsevalla haastavalla tilanteella on koko turvapaikkajärjestelmän toimintaan. Niinpä palautukset olisi tästä syystä aloitettava vähitellen ja tapauskohtaisesti. Tällöin olisi vältettävä kestämättömän taakan asettamista Kreikalle.

               (35)

               Tässä suosituksessa vahvistetaan toimenpiteet, jotka Kreikan viranomaisten on toteutettava joulukuun 2016 loppuun mennessä tai joita niiden on jatkettava, jotta Dublin-siirrot voidaan edellä mainitulla tavalla aloittaa vähitellen uudelleen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Kreikan olisi kiireellisesti toteutettava kaikki tämän suosituksen mukaiset toimenpiteet. Komissio aikoo arvioida asiassa saavutettua edistystä ja antaa uusia suosituksia joulukuussa 2016. Näissä suosituksissa voidaan esittää komission näkemys siitä, mikä olisi tällaisten vähittäisten Dublin-siirtojen aloittamisen asianmukainen soveltamisala ja luonne, kun otetaan huomioon varsinkin haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden erityistarpeet. Suosituksissa voidaan määrittää myös se, miten prosessia hallinnoitaisiin tiiviissä yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa.

               (36)

               Päätökset, joiden perusteella Dublin-siirrot aloitetaan uudelleen yksittäisissä tapauksissa, kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Viranomaisia valvovat tuomioistuimet, jotka voivat pyytää Euroopan unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisuja Dublin-asetuksen tulkinnasta,

         SUOSITTELEE SEURAAVAA:

      Vastaanotto-olosuhteet ja -tilat

               1.

               Kreikan olisi jatkettava toimiaan sen varmistamiseksi, että vastaanottotilat Kreikan alueella riittävät kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden majoittamiseen ja että kaikkien vastaanottokeskusten vastaanotto-olosuhteet täyttävät EU:n lainsäädännön, erityisesti direktiivin 2013/33/EU vaatimukset. Kreikan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraavaan:

                           (a)

                           Kreikan olisi pantava kaikilta osin täytäntöön suunnitelmat pysyvistä avoimista vastaanottokeskuksista siten, että keskukset kykenevät majoittamaan turvapaikkamenettelyn keston ajaksi kaikki kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt sekä näiden huollettavat, jotka saapuvat tai todennäköisesti saapuvat Kreikkaan.

                           (b)

                           Kreikan olisi luotava tarpeelliset lisämajoituspaikat ilman huoltajaa oleville alaikäisille, jotta varmistetaan, että kaikki ilman huoltajaa olevat alaikäiset turvapaikanhakijat majoitetaan välittömästi asiamukaisiin tiloihin eikä heitä pidetä säilöönotettuina ala-arvoisissa oloissa; tämän lisäksi Kreikan olisi varmistettava, että nämä asumisjärjestelyt hoidetaan kestävästi.

                           (c)

                           Kreikan olisi pantava täytäntöön uudet säädökset, jotka koskevat alaikäisten pääsyä julkiseen koulujärjestelmään turvapaikkamenettelyn ajaksi.

                           (d)

                           Kreikan olisi huolehdittava siitä, että hakijat saavat tarpeellisen terveydenhuollon, joka käsittää vähintään ensiavun sekä sairauksien ja vakavien mielenterveyshäiriöiden välttämättömän hoidon.

                     Kreikan olisi myös varmistettava, että sillä on pysyvien tilojen lisäksi riittävä määrä tilapäisiä avoimia vastaanottotiloja tai että tällaisia tilapäisiä tiloja voidaan ottaa käyttöön lyhyellä varoitusajalla, millä varmistetaan se, että jos kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä saapuu odottamattomasti Kreikkaan, heidät ja heidän huollettavansa voidaan majoittaa asianmukaisissa olosuhteissa.
               Kreikan viranomaisten olisi tehtävä kattava tarvearviointi, jossa kartoitetaan, miten paljon vastaanottokapasiteettia tarvitaan ja millaista kapasiteetin on oltava, minkä lisäksi niiden olisi jatkuvasti myös ajantasaistettava tarvearviointia tilanteen kehittymisen mukaan. Kreikan viranomaisten olisi huolehdittava myös kaikkien vastaanottotilojen, mukaan lukien järjestelykeskusten jatkuvasta tuloksellisesta hallinnoinnista ja niiden toiminnan koordinoinnista sekä varmistettava, että tiloista vastaavilla ministeriöillä on riittävät resurssit tähän tarkoitukseen.

      Pääsy ensimmäisen asteen turvapaikkamenettelyyn ja menettelyn edellyttämät resurssit

               2.

               Kreikan olisi jatkossakin varmistettava kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden tosiasiallinen pääsy turvapaikkamenettelyyn ja toteutettava tällöin erityisesti seuraavat toimet:

                           (a)

                           Kreikan olisi määriteltävä, kuinka monta työntekijää turvapaikkavirasto todennäköisesti tarvitsee kyetäkseen käsittelemään vastaanotetut turvapaikkahakemukset turvapaikkamenettelyjä koskevassa direktiivissä 2013/32/EU säädettyjen määräaikojen kuluessa.

                           (b)

                           Kreikan olisi kiireellisesti palkattava lisää työtekijöitä turvapaikkavirastoon, jotta virasto saavuttaisi mahdollisimman pian kyvyn käsitellä kaikki kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset tehokkaasti ja oikea-aikaisesti.

                           (c)

                           Kreikan olisi perustettava uusia alueellisia turvapaikkatoimistoja Leroksen, Kreetan (Iraklion), Thessalian ja Epeiroksen (Volos ja Ioannina) alueille sekä muunnettava tällä hetkellä toiminnassa olevat turvapaikkayksiköt Leroksessa ja Länsi-Kreikassa (Patra) alueellisiksi turvapaikkatoimistoiksi kuten laissa säädetään.

                     Tarvearviointi, johon a alakohdassa viitataan, olisi pidettävä jatkuvasti ajan tasalla, ja siinä olisi annettava tietoa palvelukseen otettujen työntekijöiden lukumäärästä.

      Muutoksenhakuviranomainen

               3.

               Kreikan olisi jatkettava ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että kansainvälistä suojelua hakevilla henkilöillä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot, ja tällöin Kreikan olisi erityisesti varmistettava, että

                           (a)

                           uudesta muutoksenhakuviranomaisesta tehdään täysin toimintakykyinen perustamalla asianmukainen määrä valituslautakuntia;

                           (b)

                           muutoksenhakuviranomaisella ja lautakunnilla on riittävät henkilöresurssit, jotta ne voivat käsitellä kaikki vireillä olevat ja tulevat valitukset, mukaan lukien EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon yhteydessä tehdyt valitukset;

                           (c)

                           kaikki vireillä olevat valitukset, joilla hallinnollisiin päätöksiin on haettu muutosta, käsitellään mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoden 2016 loppuun mennessä.

                     Kreikan viranomaisten olisi määriteltävä kokonaisvaltaisen ja jatkuvan tarvearvioinnin perusteella, kuinka paljon uuden muutoksenhakuviranomaisen alaisia valituslautakuntia tarvitaan käsittelemään kaikki kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden esittämät valitukset sekä kuinka paljon henkilöresursseja tarvitaan kyseisten lautakuntien moitteettoman toiminnan jatkamiseksi.

      Oikeusapu

               4.

               Kreikan olisi varmistettava, että oikeudellista kehystä, jonka nojalla turvataan maksuton oikeusapu, sovelletaan myös käytännössä ja että kaikki turvapaikanhakijat saavat oikeudellista apua hakiessaan muutosta kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista tehtyihin hallinnollisiin päätöksiin. Kreikan olisi erityisesti

                           (a)

                           pantava tehokkaasti täytäntöön ministeriön päätös maksuttomien oikeusapupalvelujen tarjoamisesta;

                           (b)

                           solmittava pikaisesti sopimus asianajajarekisteristä, johon kuuluvat asianajajat voivat tarjota oikeusapua hakijoille muutoksenhakuvaiheessa.

      Ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden kohtelu turvapaikkamenettelyn aikana

               5.

               Kreikan olisi huolehdittava sellaisten asianmukaisten rakenteiden perustamisesta, joilla tunnistetaan haavoittuvassa asemassa olevat hakijat, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat alaikäiset, ja huolehditaan heistä. Kreikan olisi erityisesti tehtävä seuraavaa:

                           (a)

                           Kreikan olisi otettava kiireellisesti käyttöön holhoojien järjestämiseen sopiva menettely hyväksymällä tähän tarvittava presidentin asetus, jolla pannaan täytäntöön lain 4375/2016 mukaiset asiaan liittyvät säännökset.

                           (b)

                           Kreikan olisi perustettava vastaanottoasioiden yksikkö ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua käsittelevä osasto sekä rekrytoitava niiden tarvitsemat työntekijät, jotta voidaan antaa kiireellisesti turvapaikkasäännöstön mukaiset perheenjäsenten jäljittämistä ja oikeudellista edustusta koskevat takeet.

                           (c)

                           Kreikan olisi huolehdittava siitä, että menettelytavat sellaisten hakijoiden tunnistamiseksi, joilla on erityisiä menettelyihin ja vastaanottoon liittyviä tarpeita, pannaan täytäntöön käytännössä ja että näille hakijoille annetaan tarvittavaa psykososiaalista tukea erityisesti, jos he ovat mahdollisesti joutuneet seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön tai ihmiskaupan uhreiksi.

      EU:n rahoituksen käyttö kansallisissa ohjelmissa

               6.

               Kreikan olisi varmistettava, että sille myönnetty merkittävä EU:n rahoitus käytetään täysimääräisesti etenkin ottamalla viipymättä käyttöön kansallisten AMIF- ja ISF-ohjelmien kautta saatavilla olevat resurssit ja kartoittamalla mahdollisuuksia saada täydentävää rahoitusta rakennerahastoista. Tässä tilanteessa Kreikan olisi nopeasti saatettava päätökseen kansallisten ohjelmien meneillään oleva tarkistaminen, jotta ohjelmat saataisiin mukautettua paremmin uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin, sekä ilmoitettava viipymättä rahastojen täytäntöönpanosta vastaavan uuden viranomaisen virallisesta nimeämisestä oikeusperustan vaatimusten mukaisesti.

      Raportointi toteutettavista toimista

               7.

               Kreikkaa pyydetään antamaan 31. lokakuuta 2016 mennessä kertomus, joka koskee edistymistä tämän suosituksen ja 15. kesäkuuta ja 10. helmikuuta 2016 annettujen suositusten täytäntöönpanossa. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava kuvaus toimenpiteistä, joilla Kreikan viranomaiset ovat pyrkineet korjaamaan tässä suosituksessa mainitut jäljellä olevat puutteet, sekä selostus siitä, miten Kreikka on ottanut tai suunnittelee ottavansa käyttöön tämän suosituksen 1–5 kohdassa tarkoitetut tarvittavat henkilö- ja aineelliset resurssit. Näissä kertomuksissa olisi myös selostettava jatkuvia tarvearviointeja, joihin viitataan suosituksen 1–3 kohdassa. Kertomuksissa olisi annettava myös seuraavat tiedot:

                           (a)

                           kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden majoittamiseen tarkoitetun nykyisen ja suunnitellun pysyvän ja väliaikaisen vastaanottokapasiteetin kokonaislaajuus ja ominaisuudet;

                           (b)

                           turvapaikkamenettelyn ensimmäisessä asteessa vireillä olevien hakemusten kokonaismäärä;

                           (c)

                           kattavat tiedot kaikista vireillä olevista valituksista sekä annetuista päätöksistä turvapaikkamenettelyn toisessa asteessa, mukaan lukien tutkittavaksi ottamista koskevat tapaukset, sekä uusissa valituslautakunnissa että valitussumaa purkavissa valituslautakunnissa;

                           (d)

                           sellaisten työntekijöiden nykyinen ja suunniteltu kokonaismäärä, jotka käsittelevät turvapaikkavirastossa rekisteröityjä turvapaikkahakemuksia tai jotka työskentelevät vastaanottoasioiden yksikössä;

                           (e)

                           muutoksenhakuviranomaisen asteittain käyttöön ottamien lautakuntien määrä ja viranomaisen henkilöstön nykyinen ja suunniteltu kokonaismäärä.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2016.

            Komission puolesta

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31)

      (2)  M.S.S. v. Belgia ja Kreikka (nro 30696/09) ja N.S. v. Secretary of State for the Home Department, C–411/10 & C–493/10.

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio (EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1) (korvattu asetuksella (EU) N:o 604/2013).

      (4)  Frontexin tiedot, 12.9.2016.

      (5)  EU:n ja Turkin julkilausuma, 18 päivänä maaliskuuta 2016.

      (6)  Ks. komission kertomukset EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon edistymisestä, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, jonka sisältöä on tarkasteltu 27. syyskuuta 2016.

      (8)  Sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta laadittu, järjestyksessään kuudes komission kertomus (Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council and the Council, Sixth Report on Relocation and Resettlement, COM(2016) 636 final).

      (9)  Komission suositus, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen (C(2016) 871 final).

      (10)  Komission suositus, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen (C(2016) 3805 final).

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf

      (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston uudelleenlaatiman turvapaikkamenettelydirektiivin 2013/32/EU tekstit ks. EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60.

      (14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2013/33/EU tekstit ks. EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96.

      (15)  Laki 4375/2016 (turvapaikkaviraston, muutoksenhakuviranomaisen sekä vastaanotosta ja henkilöllisyyden todentamisesta vastaavan viraston organisaatiosta ja toiminnasta, vastaanotosta vastaavan pääsihteeristön perustamisesta, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun direktiivin 2013/32/EU (uudelleenlaadittu) saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä eräistä muista säännöksistä) on saatavilla osoitteessa http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   Jotta Kreikan viranomaiset voivat panna lain kokonaisuudessaan täytäntöön, tarvitaan täytäntöönpanosäädöksiä, jotka annetaan yhden tai useamman ministeriön päätöksillä.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Näitä tilapäisiä hätämajoitustiloja ja pysyviä tiloja on perustettu Egeanmeren saarten järjestelykeskuksiin sekä Manner-Kreikkaan.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Vaikka etusijalle asetetaan sisäiseen siirtoon oikeutetut hakijat, toimista hyötyvät myös kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt, jotka odottavat, että heidän perheensä yhdistetään Dublin-asetuksen mukaisesti jossain muussa EU:n jäsenvaltiossa, sekä henkilöt, jotka hakevat turvapaikkaa Kreikasta ja heistä erityisesti ne, jotka kuuluvat haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, esimerkiksi ilman huoltajaa olevat ja perheestään eroon joutuneet lapset, vammaiset tai ikääntyneet henkilöt, yksinhuoltajat, pitkäaikaissairaat, raskaana olevat naiset jne.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  Lain 4375/2016 1 §:n 3 momentti.

      (23)  Lain 4375/2016 22 §:n 3 momentti.

      (24)  Presidentin asetuksen 114/2010 28 artikla.

      (25)  Avustussopimus allekirjoitettiin 15 päivänä heinäkuuta 2016.

      (26)  Ministeriön päätös 1982/16.2.2016 (virallinen lehti B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, ”Why Are You Keeping Me Here?”, syyskuu 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf

      (28)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Etenemissuunnitelma Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi”, COM(2016) 120 final, 4 päivänä maaliskuuta 2016.

      (29)  COM (2016)270 final.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Tšekin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/23

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Tšekin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/06)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Tšekkiä koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)

               Tšekki toimitti vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 11 päivänä toukokuuta 2016 ja vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassaan rahoitusaseman vähäistä heikkenemistä -0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja vakiintumista osapuilleen – 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuodesta 2017. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan pysyttelevän 41,1 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan 39,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan – 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja – 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Mahdollisia tulevia poikkeamia arvioidaan suhteessa vaatimukseen pitää rakenteellinen rahoitusasema julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)

               Tšekissä on pitkällä aikavälillä keskivaikeita julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Ne johtuvat ensisijaisesti ikääntymiseen liittyvien menojen – lähinnä terveydenhuolto- mutta myös eläkemenojen – ennakoidusta vaikutuksesta. Viime aikoina hyväksytyt tai suunnitellut toimenpiteet eläkejärjestelmän muuttamiseksi saattaisivat toteutuessaan johtaa julkisen talouden heikkenemiseen pitkällä aikavälillä. Ensinnäkin hallitus hyväksyi helmikuussa 2016 lainsäädäntöä, jonka nojalla se sai valtuudet mukauttaa eläkkeiden indeksointimekanismia joustavammin. Toiseksi parhaillaan käsitellään ehdotuksia lakisääteisen eläkeiän ylärajan asettamisesta 65 vuoteen ja eläkeiän säännöllisen tarkistusmekanismin käyttöönotosta. Toistaiseksi ei suunnitella alhaisen lakisääteisen eläkeiän nostamista. Terveydenhuoltoalalla huolta herättää menojen ennakoitu kasvu pitkällä aikavälillä. Tšekin haasteena on terveydenhuoltojärjestelmän hallintotavan ja kustannustehokkuuden parantaminen, joskin useat toimenpiteet ovat jo toteutuksen eri vaiheissa. Indikaattorien mukaan tavaroiden ja palvelujen kulutus on korkealla tasolla ja sairaalahoitoon turvaudutaan suhteellisen runsaasti, vaikka se on kalliimpaa kuin avohoitopalvelut. Saatavilla olevia potilastietoja ei näytetä käytettävän tuloksellisesti laitospalvelukapasiteetin suunnittelussa ja järkeistämisessä. Sairaalahoidon korvausjärjestelmää ollaan tarkistamassa erilaisten ongelmien vuoksi: esimerkiksi viitearvot oli laskettu liian pienen sairaalaotoksen perusteella. Ei ole vielä tutkittu riittävästi eri vaihtoehtoja, joiden avulla voitaisiin lujittaa avohoidon koordinointia, vahvistaa yleislääkäreiden roolia terveydenhuoltojärjestelmän portinvartijana sekä rajoittaa tarpeettomia avohoitopalveluja.

               (7)

               Tšekin julkisen talouden kehys kuuluu EU:n heikoimpiin. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2015 uudistuspaketin, jolla oli tarkoitus korjata suurimpia puutteita, mutta se odottaa edelleen parlamentin vahvistusta. Säädöspaketilla on tarkoitus saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä neuvoston direktiivi 2011/85/EU (4). Ehdotetun uudistuksen tarkoituksena on vahvistaa menokattoja ja liittää ne suoraan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Uudistuksen perusteella hallituksen pitäisi hyväksyä budjetti, joka takaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin kestävyyden. On myös tarkoitus perustaa finanssipoliittinen neuvosto, jonka tehtävänä on valvoa julkista taloutta ja lisätä läpinäkyvyyttä.

               (8)

               Investointien määrä on Tšekissä asukasta kohti alle EU:n keskiarvon, ja lisäksi investoinnit ovat keskittyneet voimakkaasti pääkaupunkiseudulle. Hallinnolliset ja sääntelyesteet heikentävät edelleen liiketoimintaympäristön tehokkuutta ja jarruttavat investointeja. Liikenne- ja energiainfrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanossa on erityisiä pullonkauloja. Lisäksi EU-varojen käyttö ohjelmakaudella 2007–2013 oli hidasta, mikä johtui pääasiassa monimutkaisista menettelyistä, hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteista, julkisten hankintamenettelyjen tehottomuudesta ja hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuvien elinten hallintovalmiuksien heikkoudesta. Liikenneinfrastruktuurien alalla investointeja haittaavia hallinnollisia esteitä ovat maankäyttölupien pitkälliset myöntämismenettelyt sekä viivästykset, jotka johtuvat monopolien vastaiselle virastolle tehtyjen valitusten käsittelystä. Energiatehokkuuden alalla energiaintensiteetin vähentämiseen tähtäävät julkiset ohjelmat ovat olleet hajanaisia ja kustannustehottomia. On nähtävissä merkkejä siitä, että energiansäästö ei ole lisääntynyt kansallisen energiatehokkuussuunnitelman mukaisesti. Palvelujen alalla on merkkejä rajoittavasta sääntelystä. Tämä koskee erityisesti eräitä yksittäisiä asiantuntijapalveluja, joille on asetettu EU:n keskiarvoa tiukempia pääsyn ja ammatinharjoittamisen esteitä. Liiketoimintaympäristöä heikentää myös verkossa toimivien laadukkaiden julkisten palvelujen vähäinen käyttö, mikä johtuu tarjonnan puutteista. Sähköisissä viranomaispalveluissa ei hyödynnetä täysimääräisesti teknisiä mahdollisuuksia käyttäjäkokemuksen parantamiseksi, ja ne kuuluvatkin EU:n heikoimmin kehittyneisiin. Saatavilla olevien tietojen perusteella veronkierto on Tšekissä suhteellisen yleistä. Tämän ongelman ratkaiseminen erityisesti arvonlisäveron osalta on poliittisella asialistalla kärkisijoilla. Toisaalta suunnitteilla ei ole toimenpiteitä verojen maksamiseen liittyvien suhteellisen suurten kustannusten vähentämiseksi tai verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi. Veroviranomaisten tarjoamat palvelut ennen veroilmoituksen jättämistä ovat rajoitettuja. Veronmaksajat eivät juuri käytä sähköisiä veroilmoituspalveluja, joskin alv:n osalta on tapahtunut jonkin verran edistymistä. Lisäksi veronkantoon liittyvät kustannukset ovat viimeaikaisten kansainvälisten raporttien perusteella suhteellisen suuret. Työnantajien korkeat sosiaaliturvamaksut nostavat osaltaan muutenkin korkeaa työn verotusta, ja verojen monipuolistaminen muille aloille, kuten kiinteistöverotukseen, on rajallista.

               (9)

               Useat indikaattorit kertovat julkishallinnon huomattavista heikkouksista. Jonkin verran edistymistä on tapahtunut vuoden 2015 korruptiontorjuntasuunnitelmaan sisältyvien lainsäädäntö- ja muiden toimien hyväksymisessä. Parlamentti hyväksyi marraskuussa 2015 sopimusrekisterilain, jonka pikainen täytäntöönpano ja jatkokehittäminen parantaisivat julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja kustannustehokkuutta. Eräät keskeiset korruptiontorjuntasäädökset, kuten eturistiriitoja koskevan lain muutossäädös ja poliittisten puolueiden rahoitusta koskeva uusi laki, ovat edelleen vireillä. Useiden jo hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpano on hankalaa ja niiden vaikutus on rajallinen, kun taas muita suunniteltuja toimenpiteitä on toistuvasti lykätty seuraavaan toimintasuunnitelmaan. Osa Tšekin julkisten hankintojen järjestelmään liittyvistä puutteista on jo korjattu, mutta sitä on vielä varaa kehittää erityisesti kilpailun ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. Ongelmat johtuvat osittain siitä, että julkisista hankinnoista vastaavilla henkilöillä ei ole asianmukaista koulutusta ja että sopimusten tekemisessä ei painoteta riittävästi laatukriteerejä. Julkinen sektori on pitkälti riippuvainen kilpailuun perustumattomista menettelyistä ja sen mahdollisuudet houkutella tarjoajia ovat rajalliset. Yhdistettyjä hankintoja käytetään harvoin. Julkisissa hankinnoissa noudatettavia uudenaikaisia menettelyjä koskevat direktiivit on kuitenkin äskettäin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Niiden täytäntöönpanon yhteydessä on mahdollisuus ottaa käyttöön strateginen ja näyttöön perustuva lähestymistapa julkisiin hankintoihin parantamalla toiminnan ammattimaisuutta, yhdistämällä julkisia hankintoja, tehostamalla laatukriteerien painotusta ja julkisista hankinnoista vastaavien toimijoiden lahjomattomuutta.

               (10)

               Vaikka T&K-investoinnit ovat lisääntyneet viime vuosina huomattavasti, tulokset ovat edelleen heikkoja, ja T&K-infrastruktuurin kestävyys herättää huolta. Tšekin tutkimusjärjestelmässä ollaan parhaillaan toteuttamassa pitkään odotettuja mutta huomattavia hallintotapauudistuksia, jotka kohdistuvat erityisesti arviointiin ja rahoitukseen. Nykyinen rahoitusmekanismi on hajanainen, sillä eri elinten välinen koordinointi on riittämätöntä, ja vastuualueiden ja painopisteiden jako on epäselvä. Parhaillaan on kehitteillä T&K-puitteiden kattava arviointi, joka koskee myös rahoitusta, mutta edistyminen on hidasta. Yhteyksiä tiedemaailman ja elinkeinoelämän välillä on yritetty jossain määrin lisätä. Niitä heikentää julkisten tutkimuslaitosten arviointikehys, jossa ei oteta huomioon yritysten kanssa tehtävän yhteistyön tasoa.

               (11)

               Korkeakoulutusuudistus hyväksyttiin parlamentissa tammikuussa 2016. Opettajan ammatin houkuttelevuus on edelleen ongelma, mihin yhtenä syynä ovat suhteellisen pienet palkat. Samaan aikaan opettajakunta ikääntyy. Kehitteillä on opettajien ja pedagogisen henkilöstön uusi urajärjestelmä, jonka tarkoituksena on lisätä ammatin houkuttelevuutta, mutta sen täytäntöönpanoa on lykätty. Oppimistulokset ovat yleensä ottaen hyviä, mutta niihin vaikuttaa voimakkaasti opiskelijoiden sosioekonominen tausta. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti romanien heikot oppimistulokset ovat selkeä huolenaihe. On arvioitu, että hyvin suuri osa romanilapsista keskeyttää koulunkäynnin. Monet romanilapset eivät käy tavallisissa kouluissa, minkä vuoksi heihin sovelletaan alhaisempia oppimisvaatimuksia kuin muiden väestöryhmien lapsiin. Opettajille ei ole tarjolla riittävästi koulutusta, jotta he voisivat auttaa lapsia selviytymään näistä ongelmista, sillä vain pieni osa opettajista osallistuu sekaryhmien opettamista ja osallistavaa koulutusta koskevaan ammatilliseen täydennyskoulutukseen. Suuri osa osallistavaa koulutusta koskevista lainsäädäntö- ja hallintotoimista on hyväksytty, ja niiden täytäntöönpano on alkamassa. Näiden toimien odotetaan edistävän koulutustasoon ja oppimistuloksiin liittyvän kuilun kaventamista romanilasten ja muiden lasten välillä. Parlamentti hyväksyi maaliskuussa 2016 koulutuslain muutoksia, joilla viimeinen esikouluvuosi sisällytetään oppivelvollisuuteen ja varmistetaan, että sitä nuoremmilla lapsilla on oikeus tarhapaikkaan. Koulutusjärjestelmän piirissä ilmenevä epätasa-arvo muodostaa kuitenkin esteen, joka vaikeuttaa inhimillisen pääoman kehittämistä ja heikentää myös myöhemmin elämässä työmarkkinoilla saavutettavia tuloksia.

               (12)

               Tšekin työmarkkinatilanne on parantunut, mutta työllisyysasteen nostaminen riippuu edelleen siitä, lisääntyykö aliedustettujen ryhmien osallistuminen. Näitä ryhmiä ovat muun muassa pienten lasten äidit, matalan osaamistason työntekijät ja romanit. Julkisten työvoimapalvelujen kenttätoiminta sekä asianmukainen ja oikein kohdennettu aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja yksilölliset palvelut edistäisivät muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille. Pienten lasten äitien osallistumista työmarkkinoille vaikeuttaa jatkuva pula etenkin alle 3-vuotiaille tarjolla olevista kohtuuhintaisista ja laadukkaista päivähoitopalveluista. Lisäksi joustavien työaikajärjestelyjen käyttö on rajallista. Viime vuosina on toteutettu joitakin toimia hoitopalvelujen tarjonnan lisäämiseksi, mutta lisätoimia tarvitaan runsaasti.

               (13)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (14)

               Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (5), että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

         SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               toteuttaa toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ottaen huomioon erityisesti terveydenhuoltoon liittyvät tulevat riskit; hyväksyy lainsäädäntöä julkisen talouden kehyksen lujittamiseksi;

               2.

               vähentää sääntelyyn ja hallintoon liittyviä investointiesteitä erityisesti liikenteen ja energian alalla ja parantaa sähköisten viranomaispalvelujen saatavuutta; hyväksyy tekemättä olevat korruptiontorjuntauudistukset ja parantaa julkisiin hankintoihin liittyviä käytäntöjä;

               3.

               lujittaa T&K-toiminnan hallintotapaa ja helpottaa yhteyksien luomista tiedemaailman ja elinkeinoelämän välille; parantaa opettajan ammatin houkuttelevuutta ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla lisätään vähäosaisten lasten, kuten romanien, osallistumista koulunkäyntiin tavallisissa kouluissa ja esikouluissa; poistaa esteet, jotka vaikeuttavat aliedustettujen ryhmien ja etenkin naisten osallistumista työmarkkinoille.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2004, — Euroopan unionin neuvostolle Banca d'Italian ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2004/17)

text:
               10.8.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 202/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 30 päivänä heinäkuuta 2004,
   Euroopan unionin neuvostolle Banca d'Italian ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Banca d'Italian nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on päättynyt, eikä sitä aiota uusia. Tätä varten on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuoden 2004 alusta.

               (3)

               Banca d'Italia on valinnut uudet ulkopuoliset tilintarkastajat julkisia hankintoja koskevien sääntöjensä mukaisesti, ja EKP katsoo, että tilintarkastajat täyttävät vaadittavat edellytykset.

               (4)

               Ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on kolme vuotta ja se voidaan uudistaa,

         SUOSITTELEE:
   PricewaterhouseCoopers SpA:ta Banca d'Italian ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilivuodesta 2004 alkaen siten, että toimikautta voidaan jatkaa kolmella vuodella.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 30 päivänä heinäkuuta 2004.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET