title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Kreikan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/29

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Kreikan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/08)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Kreikka toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 25 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Kreikan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia, ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Kreikan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Kreikalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Kreikan olisi käytettävä lopullisessa suunnitelmassaan perustana suunnitelmaluonnoksessa mainittujen suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden myönteisiä yhteyksiä ja tutkittava tarkemmin haastavampia politiikkayhteyksiä. Yksi tällainen yhteys on hiilestä irtautumisen ulottuvuuden sisäiset synergiat, esimerkiksi suunniteltujen bioenergiaa koskevien politiikkojen vaikutus kirjattuihin maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuviin päästöihin ja poistumiin. Toinen yhteys on synergiat hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa Tähän liittyen voidaan esimerkiksi selittää, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyistä vähähiilistä taloutta ja energian toimitusvarmuutta koskevien kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti. Energiatehokkuutta voitaisiin tarkastella myös energiaköyhyyden vähentämisen kannalta. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa käsiteltäisiin myös vähähiilisten teknologioiden sektoria, mukaan lukien toimenpiteitä hiilestä irtautumiseksi energia- ja hiili-intensiivisillä teollisuudenaloilla, sekä esitettäisiin kattavampi analyysi tämän sektorin nykyisestä sijoittumisesta maailmanlaajuisille markkinoille ja tuotaisiin esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita. Samoin voisi olla hyödyllistä käsitellä tarkemmin kiertotalouteen liittyvillä toimilla saatavia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä.

                  (15)

                  Kreikkaa koskevien komission suositusten pohjana on Kreikan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ KREIKKA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  mahdollistaa ajoissa ja kustannustehokkaasti Kreikan 31 prosentin panoksen unionin vuodeksi 2030 asetettuun uusiutuvaa energiaa koskevaan tavoitteeseen sisällyttämällä lopulliseen suunnitelmaan muun muassa ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat, sekä esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen velvoitteiden mukaisia; sovittaa yhteen suunnitelmaluonnoksessa esittämänsä uusiutuvan energian osuutta lämmitys- ja jäähdytysalalla koskevan tavoitteen direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklassa säädetyn ohjeellisen tavoitteen kanssa ja uusiutuvan energian osuutta liikennealalla koskevan tavoitteen direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa säädetyn tavoitteen kanssa;

                  2.

                  nostaa merkittävästi sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämiseen tähtäävää tavoitetasoa, kun otetaan huomioon, että lisätoimet ovat tarpeen vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi, sekä tukee tätä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; selventää vuodesta 2020 lähtien käyttöön otettavaksi tarkoitettujen politiikkojen hyväksymis- ja täytäntöönpanoaikataulua erityisesti uusien välineiden osalta; toimenpiteet, joilla on tarkoitus saavuttaa kumulatiivinen säästötavoite, olisi suunniteltava riittävän laajoiksi;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteitä joustavuuden varmistamiseksi, erityisesti maakaasun osalta; sisällyttää suunnitelmaan arvion siitä, miten infrastruktuurihankkeet ja alueellinen yhteistyö edistävät energiaturvallisuustavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien alueellisen yhteistyön ja joustavuuden hyödyntäminen käyttämällä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen tarjoamia mahdollisuuksia Kreikan talouden nykyaikaistamiseen;

                  4.

                  sisällyttää suunnitelmaan markkinoiden yhdentämistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuneita tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi tukku- ja vähittäismarkkinoilla, noudattaen Euroopan vakausmekanismin (EVM) ohjelmaan perustuvaa sitoumustaan pienentää vakiintuneen toimijan osuus vähittäis- ja tukkumarkkinoista alle 50 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä; toteuttaa sähkömarkkinoiden tavoitemallin ja markkinoiden yhteenkytkemisen naapureiden kanssa noudattaen ohjelman jälkeisen valvontamekanismin puitteissa sovittuja aikatauluja;

                  5.

                  esittää tarkempaa määrällistä tietoa tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyvistä kansallisista tavoitteista ja rahoitustavoitteista, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä Bulgarian ja Kyproksen sekä keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan energiayhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmään kuuluvien maiden kanssa; lisää Clean Energy for EU Islands -aloitteen puitteissa yhteistyötä niiden jäsenvaltioiden ja saarialueiden kanssa, jotka kohtaavat samankaltaisia maantieteellisiä, ilmastollisia ja infrastruktuuriin liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia energiakäänteen yhteydessä; tutkii koordinoidun energia- ja ilmastopolitiikan rajatylittäviä mahdollisuuksia ja makroalueellisia näkökohtia erityisesti Adrian- ja Joonianmeren alueella, tavoitteena pienentää alueen hiilijalanjälkeä ja ottaa käyttöön ekosysteemiin perustuva lähestymistapa; alueellisissa yhteyksissä voitaisiin keskittyä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, kun sähköjärjestelmien muutoksilla varaudutaan uusiutuvan sähkön suurempiin osuuksiin, jotka lisäävät sähkön tuontia ja vientiä ja lisäävät tarvetta järjestelmän joustavuudelle; lisäksi voitaisiin hyödyntää kahdenvälistä yhteistyötä ja joustavuutta käyttämällä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen tarjoamia mahdollisuuksia Kreikan talouden nykyaikaistamiseen;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  täydentää analyysia vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa antamalla enemmän määrällistä tietoa ja ainakin sisällyttämällä tarvittavat tiedot suunniteltuihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin liittyvistä ennustetuista ilman laatua pilaavista päästöistä;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sekä politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys-, osaamis- ja koulutusvaikutuksista; antaa yksityiskohtaisempaa tietoa oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä tukevista hankkeista, määrittää tuen muodon ja aloitteiden vaikutukset sekä yhdistää tähän kivihiilialueiden, hiili-intensiivisten alueiden tai teollisuusalueiden siirtymisen; kehittää edelleen lähestymistapaansa energiaköyhyyttä koskeviin kysymyksiin, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Espanjan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/33

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Espanjan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/09)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Espanja toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 22 päivänä helmikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Espanjan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Espanjan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Espanjalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Tavoitteet ovat hyvin johdonmukaisia eri ulottuvuuksissa ja niiden kesken, erityisesti hiilestä irtautumisen ja energiatehokkuuden ulottuvuuksissa. Espanjan olisi lopullisessa suunnitelmassaan lisäksi kuvattava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välisiä yhteyksiä ja esitettävä niistä enemmän määrällisiä tietoja mahdollisuuksien mukaan. Tässä yhteydessä voitaisiin keskittyä synergioihin hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti, sekä energiatehokkuuden yhteyden energiaköyhyyden torjuntaan. Lisäksi lopullisessa suunnitelmassa on tärkeää käsitellä vuorovaikutusta niiden suunniteltujen politiikkojen välillä, jotka koskevat hiilivoimalaitosten ja ydinvoimaloiden vaiheittaista sulkemista, myös maassa olevien ydinpolttoainekiertolaitosten käyttöä koskevaa strategiaa, sekä ilmastonmuutoksesta aiheutuvien riskien vaikutuksia energiahuoltoon ja uusiutuvan energian lisääntyvän käytön vaikutuksia energian sisämarkkinoihin. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Espanjaa koskevien komission suositusten pohjana on Espanjan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ ESPANJA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  tukee uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen Espanjan panoksena esitettyä vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden myönteisen korkeaa 42 prosentin tavoitetasoa yksityiskohtaisilla ja määrällisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, siten, että mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; sisällyttää suunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat; antaa lisätietoja hallinnollista taakkaa vähentävistä toimenpiteistä sekä mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  2.

                  tutkii tarkemmin, miten nykyisiä toimenpiteitä olisi kehitettävä, jotta saavutettaisiin niiden tavoitteiden mukaiset odotetut energiasäästöt; toimenpiteillä on saavutettava moninkertaiset energiasäästöt nykyisiin saavutuksiin verrattuna, joten kyseiseen kehittämiseen liittyvät haasteet olisi otettava asianmukaisesti huomioon;

                  3.

                  kehittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, sekä esittää tietoja ydinvoimasta luopumisesta;

                  4.

                  määrittelee markkinoiden yhdentämistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteitä, joilla käsitellään sähkö- ja kaasualoilla ennakoitavissa olevaa tappiollisten hintojen kehitystä sekä suunniteltujen toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia; laatii strategian ja aikataulun täysin markkinapohjaisiin hintoihin siirtymistä varten;

                  5.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa jo ennestään hyvää alueellista yhteistyötä Portugalin ja Ranskan kanssa, jotta voidaan käsitellä erityisesti energian sisämarkkinoita ja energiaturvallisuutta sekä varsinkin valtioiden ja alueiden rajat ylittäviä yhteenliitäntöjä; tarkastelee alueelliseen yhteistyöhön liittyvien toimenpiteiden vahvistamista uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden aloilla;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; suunnitelmassa olisi käsiteltävä erityisesti vaikutuksia kivihiili- ja hiili-intensiivisiin alueisiin, ja suunnitelmaan olisi otettava mukaan energiakäännettä koskeva kansallinen strategia; suunnitelmaan olisi sisällytettävä erityinen energiaköyhyyttä koskeva arvio sekä mahdollisia energiaköyhyyteen liittyviä tavoitteita taikka erityisiä politiikkoja tai toimenpiteitä, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM(2019) 509 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Ranskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/36

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Ranskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/10)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Ranska toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 15 päivänä helmikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Ranskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia, ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Ranskan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Ranskalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Ranskan olisi otettava lopullisessa suunnitelmassa huomioon ulottuvuuksien välinen vuorovaikutus. Esimerkiksi energiatehokkuuden parantamiseen tai sähköajoneuvojen käytön lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet parantavat toimitusvarmuutta vähentämällä öljyn ja kaasun tuontitarvetta. Yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa todetaan, että energiatehokkuus on energiakäänteeseen pyrkimistä ohjaava ensisijainen periaate. Luonnoksessa mainitaan eräitä kielteisiä vuorovaikutuksia yhtä ulottuvuutta koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden ja toista ulottuvuutta koskevien tavoitteiden välillä. Perusteellinen analyysi huippukuormituksen kehityksestä vuosina 2021–2030 sekä täsmällinen arvio energiaturvallisuudesta ja yhteenliitännästä ovat tarpeen, ja tavoitteet on asetettava niiden mukaisesti. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia. Lopullisessa suunnitelmassa voisi olla enemmän tietoa ilmastonmuutokseen liittyvien riskien mahdollisista vaikutuksista energiansaantiin.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan.

                  (15)

                  Ranskaa koskevien komission suositusten pohjana on Ranskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ RANSKA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 33 prosenttiin Ranskan panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; varmistaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (9) liitteessä I vuodeksi 2020 asetettu uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite täytetään täysimääräisesti ja sitä noudatetaan perustasona vuodesta 2021 eteenpäin, ja selittää, miten se aikoo saavuttaa ja säilyttää kyseisen perusosuuden; sovittaa yhteen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esittämänsä uusiutuvan energian osuutta lämmitys- ja jäähdytysalalla koskevan tavoitteen direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklassa säädetyn ohjeellisen tavoitteen kanssa ja uusiutuvan energian osuutta liikennealalla koskevan tavoitteen direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa säädetyn tavoitteen kanssa;

                  2.

                  tarkastelee uudelleen primäärienergian kulutuksen vähentämiseen tähtääviä toimia, joiden on määrä edistää vuodeksi 2030 asetetun unionin yhteisen energiatehokkuustavoitteen saavuttamista; Ranskan panos on riittävän kunnianhimoinen loppuenergian kulutuksen osalta; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan yksityiskohtaista tietoa suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden odotetuista vaikutuksista, jotta varmistetaan, että ne pannaan riittävän laajasti täytäntöön tarvittavien energiankulutuksen vähennysten aikaansaamiseksi;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyvät energiaturvallisuustavoitteita tukevat toimenpiteet, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, sekä tiedot suunnitellusta ydinvoiman tuotantokapasiteetista;

                  4.

                  määrittelee markkinoiden yhdentämistä koskevat tulevaisuuteen suuntautuneet tavoitteet ja päämäärät, erityisesti toimenpiteet kilpailukykyisempien tukkumarkkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien eteneminen kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  5.

                  esittää tarkempaa määrällistä tietoa tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyvistä kansallisista tavoitteista ja rahoitustavoitteista, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa nykyistä hyvää alueellista yhteistyötä Espanjan, Portugalin ja viidenväliseen energiafoorumiin kuuluvien maiden (10) kanssa; alueellisissa yhteyksissä olisi keskityttävä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen; jatkaa yhteistyötä Portugalin ja Espanjan kanssa, erityisesti valtioiden ja alueiden rajat ylittävien energiaverkkoyhteyksien alalla; harkitsee uusiutuvan energian alalla tehtävään alueelliseen yhteistyöhön liittyvien toimenpiteiden tehostamista; harkitsee myös alueellisten yhteistyöjärjestelyjen laajentamista uusille aloille, esimerkiksi alueellisen tuotantokapasiteetin arviointiin sekä yhteisesti kiinnostaviin teknologioihin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin muiden jäsenvaltioiden kanssa;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sekä politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; kehittää edelleen lähestymistapaansa energiaköyhyyttä koskeviin kysymyksiin, mukaan lukien laatimalla arvion energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien määrästä ja tyypistä, jotta voidaan arvioida mahdollista tarvetta asettaa energiaköyhyyden vähentämistä koskeva ohjeellinen tavoite, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

         (10)  Itävalta, Belgia, Ranska, Saksa, Luxemburg, Alankomaat ja Sveitsi


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Kroatian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/40

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Kroatian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/11)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Kroatia toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 28 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Kroatian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Laatiessaan suosituksiaan komissio otti huomioon yhtäältä komission tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset arvioidakseen unionin tason tavoitteellisuuden ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelmansa viimeistelemistä sekä tarpeen välttää jäsenvaltion kansallisen suunnitelman viivästymisen riski.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Kroatian maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Kroatialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Lopullisessa suunnitelmassa olisi otettava huomioon johdonmukaisuus eri ulottuvuuksien välillä. Esimerkiksi Kroatian suunnitelmia vahvistaa energiaturvallisuutta tutkimalla mahdollisuutta lisätä kotimaisten hiilivetyvarantojen tuotantoa olisi harkittava pitäen mielessä hiilestä irtautumista koskevaan ulottuvuuteen ja energiatehokkuus etusijalle -periaatteeseen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia. Muita esimerkkejä ovat bioenergian käytön lisääntymisen vaikutus maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuviin kirjattuihin päästöihin ja poistumiin sekä ilmastonmuutosriskien vaikutus energiaturvallisuuteen.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa käsiteltäisiin tarkemmin kilpailukykynäkökohtia ja erityisesti vähähiilisten teknologioiden sektoria, muun muassa hiilestä irtautumista energia- ja hiili-intensiivisillä teollisuudenaloilla. Tältä pohjalta olisi hyödyllistä määritellä mitattavissa olevia tulevaisuuden tavoitteita sekä politiikkoja ja toimenpiteitä niiden saavuttamiseksi ja esittää asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Kroatiaa koskevien komission suositusten pohjana on Kroatian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ KROATIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  tukee vuoteen 2030 mennessä saavutettavan uusiutuvien energialähteiden osuuden 36,4 prosentin tervetullutta tavoitetasoa, joka on Kroatian panos uusiutuvaa energiaa koskevan unionin vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi, yksityiskohtaisilla ja määrällisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja nostaa tavoitetasoa direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa asetetun liikennettä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti ja esittää niitä koskevia lisätoimenpiteitä;

                  2.

                  nostaa tavoitetasoaan, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; tukee tätä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; tukee ehdotettuja politiikkoja ja toimenpiteitä vaikutuksenarvioinnilla, jossa arvioidaan odotetut energiansäästöt, ja esittää realistisen suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamisaikataulun;

                  3.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia ja mitattavissa olevia tavoitteita, erityisesti toimenpiteitä likvidien ja kilpailukyisten tukku- ja vähittäismarkkinoiden kehittämiseksi edistämällä maan sisäistä kilpailua ja siirtymällä kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua sekä poistamalla rajatylittävän kaupan esteet;

                  4.

                  työstää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  5.

                  jatkaa kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevia alueellisia yhteistyötoimia keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä; niissä voitaisiin käsitellä muun muassa energian sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämisen, verkkojen riittävyyden arvioimisen, oikeudenmukaisen siirtymän, hiilestä irtautumisen sekä uusiutuvan energian käyttöönoton kaltaisia kysymyksiä; tutkii koordinoidun energia- ja ilmastopolitiikan rajatylittävää potentiaalia ja makroalueellisia näkökohtia erityisesti Adrianmeren alueella alueen hiilijalanjäljen pienentämiseksi ja ekosysteemeihin perustuvan lähestymistavan toteuttamiseksi;

                  6.

                  laajentaa investointikustannuksia ja -lähteitä koskeva analyysinsä (mukaan lukien asianmukainen kansallisen, alueellisen ja unionin tason rahoitus), johon sisältyy nykyään vain eräät liikenne- ja energiatehokkuustoimenpiteet, yleiseksi katsaukseksi investointitarpeisiin talouden nykyaikaistamiseksi energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen avulla; harkitsee myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokasta toteuttamista rahoituslähteenä;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa lisäämällä määrällisiä tietoja sisällyttämällä vähintään vaaditut tiedot suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden ilman epäpuhtauspäästöistä;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista sekä politiikoista ja toimenpiteistä. kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa tekemällä arvion energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien määrästä ja tyypistä, jotta voidaan arvioida energiaköyhyyden vähentämistä koskevan ohjeellisen tavoitteen tarve asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Italian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/44

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Italian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/12)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Italia toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 8 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Italian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia, ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Italian maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Italialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Italian olisi käytettävä lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan perustana suunnitelmansa luonnoksessa mainittujen suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden myönteisiä yhteyksiä ja tutkittava tarkemmin haastavampia politiikkayhteyksiä, erityisesti hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä. Tarkempia tietoja olisi annettava erityisesti seuraavista: (i) hiilivoimalaitosten vaiheittaisen sulkemisen vaikutukset ja odotettu kaasun aseman kehitys energialähteiden yhdistelmässä; (ii) keinot, joilla lisätään uusiutuvien energialähteiden käyttöä merkittävästi; (iii) Italian kapasiteettikorvausmekanismin vaikutukset energian kuluttajien maksamiin hintoihin; (iv) odotettu fossiilisten polttoaineiden tukien kehitys. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa tuotaisiin esiin vähähiilisten teknologioiden sektorin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita maailmanlaajuisesti, myös liittyen hiilestä irtautumiseen energia- ja hiili-intensiivisten teollisuudenaloilla. Samoin olisi hyvä, että sen pohjalta määriteltäisiin mitattavissa olevia tulevaisuuden tavoitteita ja niiden saavuttamiseksi käytettäviä politiikkoja ja toimenpiteitä sekä esitettäisiin asiaankuuluvat yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Lisäksi lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa voisi olla hyödyllistä käsitellä tarkemmin kiertotalouteen liittyvillä toimilla saatavia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä.

                  (15)

                  Italiaa koskevien komission suositusten pohjana on Italian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ ITALIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  tukee Italian vuodeksi 2030 asetettua uusiutuvien energialähteiden osuuden 30 prosentin tavoitetasoa panoksena unionin uusiutuvaa energiaa koskevaan vuoden 2030 tavoitteeseen ottamalla käyttöön yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta tämä panos voi toteutua ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalalla käytettävän uusiutuvan energian tavoitetasoa direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklassa säädetyn ohjeellisen tavoitteen täyttämiseksi; esittää toimenpiteitä direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa säädetyn liikennettä koskevan tavoitteen täyttämiseksi; vähentää monimutkaisuutta ja sääntelyyn liittyvää epävarmuutta sekä antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  2.

                  varmistaa energiatehokkuuden osalta, että yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa kuvatuilla keskeisillä politiikkavälineillä saavutetaan edelleen riittäviä säästöjä vuosina 2021–2030; ottaa nykyisiin tukijärjestelmiin suunnitellut päivitykset ja parannukset asianmukaisesti huomioon lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa ja seuraavissa edistymisraporteissa; laajentaa niitä merkittävästi, jotta ilmoitetut energiansäästötavoitteet voidaan saavuttaa; pyrkii edelleen tehostamaan rakennuksia (uusia ja nykyisiä julkisia ja yksityisiä rakennuksia) ja liikennettä koskevia energiatehokkuustoimenpiteitä, koska hyödyntämätöntä potentiaalia on merkittävästi;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi; ottaa huomioon alueellisen yhteyden sekä rajayhdysjohtojen ja naapurimaiden tuotantokapasiteetin todellisen potentiaalin arvioidessaan resurssien riittävyyttä sähköalalla; selventää, missä määrin kaasualalla odotettu kehitys vastaa esitettyjä hiilestä irtaumista koskevia tavoitteita ja suunniteltua hiiltä käyttävien lämpövoimalaitosten vaiheittaista sulkemista;

                  4.

                  asettaa selkeät tavoitteet, välitavoitteet ja aikataulut suunnitelluille energiamarkkinoiden uudistuksille, erityisesti maakaasun tukkumarkkinoilla ja sekä sähkön että maakaasun vähittäismarkkinoiden toiminnassa;

                  5.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosien 2021 ja 2030 välillä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  toteuttaa kuulemisia naapurimaiden kanssa sekä keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä varten; tutkii vielä lisää koordinoidun energia- ja ilmastopolitiikan rajatylittäviä mahdollisuuksia ja makroalueellisia näkökohtia erityisesti Adrianmeren alueella, tavoitteena pienentää alueen hiilijalanjälkeä ja ottaa käyttöön ekosysteemiin perustuva lähestymistapa, sekä hyödyntää edelleen syvemmän Välimeri-yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia;

                  7.

                  luettelee toteutetut toimet ja suunnitelmat energiatuista, erityisesti fossiilisten polttoaineiden tuista, luopumiseksi;

                  8.

                  täydentää analyysia vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa, myös määrällisestä näkökulmasta;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys-, osaamis- ja tulonjakovaikutuksista, myös hiili-intensiivisillä alueilla ja teollisuusalueilla; täydentää lähestymistapaansa energiaköyhyyttä koskeviin kysymyksiin sisällyttämällä suunnitelmaan erityisiä mitattavissa olevia tavoitteita ja yksityiskohtaisia tietoja kuvattujen politiikkojen toteuttamiseen liittyvistä taloudellisista resursseista, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Kyproksen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/48

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Kyproksen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/13)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Kypros toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 29 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Kyproksen kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Kyproksen maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Kyprokselle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Vaikka suunnitelmaluonnoksessa kuvatut politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat pääosin johdonmukaisilta eri ulottuvuuksien välillä, Kyproksen olisi lopullisessa suunnitelmassa kehitettävä edelleen arviointiaan politiikkojen ja toimenpiteiden välisistä yhteyksistä. Kyproksen olisi myös annettava lisätietoja synergioista hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen välillä. Analyysi voisi sisältää määrällisiä arvioita, ja sen olisi myös katettava politiikkojen ja toimenpiteiden väliset mahdolliset kielteiset vuorovaikutukset sekä se, miten Kypros aikoo ratkaista ne. Politiikkojen vuorovaikutuksia ja monialaisia vaikutuksia koskevasta arvioinnista voisi olla hyötyä myös yksittäisille politiikoille ja toimenpiteille tai politiikkojen ja toimenpiteiden ryhmille, joilla on laaja-alaisia vaikutuksia Kyproksen energiajärjestelmään ja laajemminkin. Tähän sisältyy muun muassa toimenpiteitä, jotka liittyvät kilpailtujen sähkömarkkinoiden täysimittaiseen täytäntöönpanoon, maakaasun käyttöönottoon ja Kyproksen eristyneen sähköjärjestelmän yhteenliitäntään. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Lopullista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa voitaisiin täydentää kattavammilla toimenpiteillä, joilla hyödynnetään sen ja kiertotalouden välisten yhteyksien tarjoamia mahdollisuuksia.

                  (15)

                  Kyprosta koskevien komission suositusten pohjana on Kyproksen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ KYPROS TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  selventää, miten se aikoo saavuttaa päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuodeksi 2030 asetetun tavoitteensa (–24 prosenttia verrattuna vuoden 2005 tasoon) harkitsemalla kustannustehokkaita lisätoimia vuosiksi 2021–2030, sekä käyttää joustomahdollisuuksia taakanjaon ja maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorien välillä; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä liikenteeseen;

                  2.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa merkittävästi vähintään 23 prosenttiin Kyproksen panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään, ottaen asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvat olosuhteet ja kansalliset rajoitteet; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia ja joilla mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa tavoitetasoa lämmitys- ja jäähdytysalalla ja liikennealalla, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite ja direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa asetettu liikennetavoite; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti ja toteuttaa niitä koskevia lisätoimenpiteitä;

                  3.

                  nostaa merkittävästi tavoitetasoaan, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; saattaa päätökseen ennusteet ja skenaariot, joiden avulla voidaan arvioida uusien suunniteltujen politiikkojen, toimenpiteiden ja ohjelmien odotettavissa olevat vaikutukset primaari- ja loppuenergian kulutukseen kullakin sektorilla vähintään vuoteen 2040 asti, myös vuonna 2030, ja joihin sisältyy ohjeellinen kehityskulku vuodesta 2021 eteenpäin; vahvistaa keskittymistä energiatehokkuuteen liikennealalla monipuolistamalla tähän nimenomaiseen sektoriin liittyviä toimenpiteitä, kun otetaan huomioon, että se kuluttaa puolet koko Kyproksessa kulutettavasta energiasta vuonna 2030:

                  4.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita ja erityisesti kaasualaa koskevia toimenpiteitä ottaen huomioon suunnitelmat aloittaa maakaasun toimitukset Kyproksen alueella lähitulevaisuudessa; esittää selkeästi ja johdonmukaisesti sähkömarkkinoiden järjestämistä koskevan tilanteen sekä sisämarkkinoiden ulottuvuudessa kuvatut tavoitteet;

                  5.

                  työstää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa nykyisiä alueellisia yhteistyöjärjestelyjään naapurivaltio Kreikan sekä muiden jäsenvaltioiden kanssa muun muassa sisämarkkinoiden, energiaturvallisuuden sekä tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien osalta; tehostaa – mahdollisesti EU:n saarten puhdasta energiaa koskevan aloitteen yhteydessä – yhteistyötä sellaisten jäsenvaltioiden ja saarialueiden kanssa, jotka kohtaavat energiasiirtymässään samanlaisia maantieteellisiä, ilmastollisia ja infrastruktuuriin liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia;

                  7.

                  sisällyttää suunnitelmaan kattavan jakson, jossa yksilöidään kaikki investointitarpeet ulottuvuuksien ja niiden osien mukaan jaoteltuina, sekä selkeä kuvaus arviointimenetelmästä ja todennäköisistä kansallisen, alueellisen ja unionin tason rahoituslähteistä;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään ja määritetään määrällisesti vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista sekä politiikoista ja toimenpiteistä. kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa lisäämällä pohdintoja siitä, miten eri aloilla ehdotettujen politiikkojen ja toimenpiteiden odotetaan vaikuttavan energiaköyhyyden tasoon, asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1012 final.

         (5)  COM(2019) 513 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).