title: Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013 , Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

text:
               26.6.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 180/4

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,
   Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
   2013/C 180/02
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)

               Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)

               Neuvosto teki 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Espanjassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012 (2), jäljempänä ‧neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antama suositus‧.

               (4)

               Neuvosto päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta että odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antaman suosituksen antamisen jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien voimakkaalla heikentymisellä maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin myötä oli merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto päätti antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jäljempänä ‧neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antama suositus‧, jonka mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava viimeistään vuonna 2013 uskottavasti ja kestävästi toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä.

               (5)

               Kesäkuun 15 päivänä 2010 komissio totesi, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tarvittu.

               (6)

               Neuvosto päätti 10 päivänä heinäkuuta 2012 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että tuloksellisia toimia oli toteutettu, mutta että odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen ajankohdan jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien heikentyminen sekä siirtyminen vähemmän veroja tuottavaan kasvurakenteeseen aiheuttivat merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jäljempänä ’neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antama suositus’, ja suositti, että Espanja korjaa liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2014. Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, Espanjan viranomaisille suositettiin rakenteellisen rahoitusaseman parantamista komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen perusteella 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 2,5 prosenttia vuonna 2013 ja 1,9 prosenttia vuonna 2014. Alijäämätavoitteiksi asetettiin 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,8 prosenttia vuonna 2014. Espanjalle suositettiin myös, että se toteuttaa vuoden 2012 talousarviossa ja itsehallintoalueiden tasapainotussuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet ja hyväksyy viimeistään heinäkuun 2012 lopussa vuosien 2013–2014 monivuotisen ilmoitetun julkisen talouden suunnitelman, mukaan lukien keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian, jossa on tarkoitus tarkentaa kaikki rakenteelliset toimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.

               (7)

               Komissio totesi 14 päivänä marraskuuta 2012 komission yksiköiden syksyn 2012 talousennusteen perusteella, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisesti, eikä ylimääräistä toimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tarvittu.

               (8)

               Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut julkiseen talouteen huomattavan epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana olevan talousennusteen pohjalta.

               (9)

               Neuvoston on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on asetettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvosto kehottaa lisäksi jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjauksen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 473/2013 (3) 9 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 2 kohdan mukaan Espanjan olisi esitettävä talouskumppanuusohjelma.

               (10)

               Espanjan talous elpyi hetkeksi vuonna 2011, mutta vaipui sen jälkeen takaisin taantumaan, ja kokonaistuotannon kasvu on ollut negatiivista vuoden 2011 kolmannesta neljänneksestä alkaen. Vuositasolla BKT laski 1,4 prosenttia vuonna 2012. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan taantuma jatkuu vuonna 2013, sillä positiivinen nettovienti ei riitä tasoittamaan kotimaisen kysynnän edelleen jatkuvan supistumisen vaikutusta. Tuotannon odotetaan tasapainottuvan vasta vuoden 2013 loppupuolella. Kokonaistuotannon ennustetaan siten supistuvan 1,5 prosenttia vuonna 2013 ja kasvavan sitten 0,9 prosenttia vuonna 2014 (olettaen, ettei politiikkaa muuteta). Neuvoston viimeisimmän suosituksen antamisajankohtana kokonaistuotannon odotettiin supistuvan 1,9 prosenttia vuonna 2012 ja 0,3 prosenttia vuonna 2013, ja kasvavan tämän jälkeen 1,1 prosenttia vuonna 2014. Odotettua vähemmän negatiivinen kasvu vuonna 2012 johtui pääasiassa hieman ennakoitua vakaammasta kotimaan kysynnästä. Sitä saattoi auttaa myös likviditeetti, jota saatiin alueille ja paikallisviranomaisille ennen 1 päivää tammikuuta 2012 kertyneen kaupallisen velan takaisinmaksuohjelmasta (27,4 miljardia euroa eli 2,6 % suhteessa BKT:hen). Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon odotetaan supistuvan odotettua voimakkaammin vuonna 2013 ja elpyvän hitaammin vuonna 2014. Kotimainen kysyntä vähenee molempina vuosina ennakoitua jyrkemmin ja heikko työllisyystilanne pitkittyy. Makrotalousnäkymien heikkeneminen liittyy osittain vuosien 2013–2014 talousarviosuunnitelmaan sisältyviin uusiin vakauttamistoimenpiteisiin ja vuoden 2013 talousarvion huomioon ottamiseen.

               (11)

               Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä oli 10,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun hallituksen tavoite ja liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite oli 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2011 alijäämä oli 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon pääomansiirrot pankeille (jotka katsotaan kertaluonteisiksi toimiksi), alijäämä oli 7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 9,0 prosenttia vuonna 2011. Rahoitusaseman heikkeneminen vastaa 2,4 prosenttiyksikön suuruista perusjäämän kohenemista (ilman pääomansiirtoja pankeille) tilanteessa, jossa talous supistuu ja kasvurakenne tuo vain vähän veroja. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä koheni 1,8 prosenttiyksikköä vuonna 2012, kun suositus oli 2,7 prosenttiyksikköä. Koska potentiaalista tuotantoa on tarkistettu alaspäin neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen, arvioitu julkisen talouden sopeutus säilyy entisellään. Odottamattomat tulovajaukset, joiden vaikutus oli noin 1,0 prosenttiyksikköä, vaikuttivat kuitenkin hyvin haitallisesti rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun muutokseen. Kun nämä vaikutukset otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutukseksi arvioidaan 2,9 prosenttiyksikköä, mikä on enemmän kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa esitettiin. Kun pääomittamistoimia ei huomioida, julkisen talouden poikkeama vuonna 2012 johtuu odotettua alhaisemmista tuloista (joissa otetaan huomioon harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutus ja perusvaikutus), suuremmasta välituotekäytöstä ja sosiaalisten tulonsiirtojen lisääntymisestä. Aiempaa vähemmän veroja tuottava kasvurakenne ja työmarkkinatilanteen heikkeneminen aiheuttivat suuria tulovajeita, erityisesti välittömien ja välillisten verojen osalta, sekä sosiaalimenojen kasvua. Espanja hyväksyi vuonna 2012 mittavia vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus oli noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen – tulopuolella 1 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja menopuolella 2 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näillä toimenpiteillä kompensoitiin osittain myös taustalla olevaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä, joka johtuu kasvavista korkomenoista ja sosiaalisten tulonsiirtojen kasvusta.

               (12)

               Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan heikkenevän 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän odotetaan kohenevan 4,5 prosenttiyksikköä (0,9 prosenttiyksikköä ilman pankkien pääomanlisäyksiä). Espanjan hallitus esitti neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen elokuussa 2012 vuosia 2013–2014 koskevan monivuotisen talousarviosuunnitelman, jossa se hahmotteli eräitä keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategian piirteitä. Kaiken kaikkiaan harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutuksen julkiseen talouteen arvioidaan vuonna 2013 olevan noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen menopuolella ja noin 1 1/2 prosenttia tulopuolella. Odotettu julkisen talouden poikkeama, joka on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuun suositukseen, selittyy osittain huonommilla lähtökohdilla. Poikkeaman pääasiallinen aiheuttaja on kuitenkin epäsuotuisa kasvurakenne, kun yksityinen kulutus supistuu voimakkaammin ja työmarkkinatilanne on heikompi kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa odotettiin. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä supistuu edelleen 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2013, kun suositus on 2,5 prosenttiyksikköä. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odotettua suuremmat tulovajeet, arvioitu julkisen talouden sopeutus paranee 1,4 prosenttiyksikköä ja on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli on neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukainen. Espanjan hallitus ilmoitti vuoden 2013 vakausohjelmassaan vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteeksi 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä tuetaan noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimilla (0,3 % suhteessa BKT:hen), jotka on tarkoitus hyväksyä ja panna täytäntöön vielä tänä vuonna.

               (13)

               Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan vuonna 2014 7,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusalijäämä kasvanee 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettavissa oleva poikkeama johtuu perusvaikutuksen ohella ennen kaikkea edellisvuosina toteutettujen tilapäisten toimenpiteiden päättymisestä ja siitä, ettei vuodeksi 2014 suunniteltuja vakauttamistoimia ollut tarkennettu riittävällä tavalla elokuun 2012 monivuotisessa talousarviosuunnitelmassa, jotta ne olisi voitu sisällyttää komission yksiköiden talousennusteeseen. Lisäksi talouskasvun koostumus on edelleen vähän veroja tuottavaa eivätkä sosiaaliturvamaksut ja välilliset verot kasva samassa suhteessa kuin nimellinen BKT. Lisäksi korkomaksut kasvanevat velkakannan kasvun vuoksi. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän 1,1 prosenttiyksikköä, kun suositus on 1,9 prosentin parannus suhteessa BKT:hen. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odottamattomat tulovajeet, ero kasvaa vielä 0,2 prosenttiyksikköä.

               (14)

               Julkisen talouden ohjausjärjestelmässä on edistytty huomattavasti talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa keskushallinnon alapuolella olevilla tasoilla. Julkisen talouden vakautta koskevan lain säännökset ennakkovaroitus- ja korjausmekanismeista, joilla voidaan rajoittaa julkisen talouden poikkeamia, eivät kuitenkaan ole vaikuttaneet täysimääräisesti, ja niiden soveltamisen läpinäkyvyyttä voitaisiin lisätä. Vaikka talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa on saatu aikaan kehitystä alueellisella tasolla, julkisen talouden läpinäkyvyyden lisääminen edellyttäisi kokonaisvaltaisempaa, johdonmukaisempaa ja oikea-aikaisempaa julkisyhteisöjen konsolidoitua raportointia, myös talousarviosuunnitelmien osalta, Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Institutionaalisesti ja taloudellisesti täysin riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa ei ole vielä perustettu.

               (15)

               Julkinen bruttovelka nousi vuonna 2012 noin 84 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa sen ennakoitiin olevan 80,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kasvu johtui odotettua suuremmasta alijäämästä, nimellisen BKT:n odotettua vähäisemmästä kasvusta, pankkien pääomittamistoimien kustannuksista ja julkishallinnon maksurästeistä. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan velan odotetaan kasvavan edelleen suhteessa BKT:hen ja ylittävän 95 prosenttia vuonna 2014, jos politiikka ei muutu. Se ylittää näin ollen perussopimuksen mukaisen viitearvon kaikkina vuosina.

               (16)

               Komissio totesi 10 päivänä huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn osana tekemässään Espanjan talouden perusteellisessa tarkastelussa (4) vuodelta 2013, että Espanjan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja. Näiden nousukaudella kumuloituneiden epätasapainotilojen korjaaminen ja erityisesti yksityisen ja ulkomaisen velan hyvin korkean tason lasku vaikuttaa erittäin kielteisesti talouskasvuun, rahoitusjärjestelmän vakauteen ja julkiseen talouteen. Liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen keskipitkällä aikavälillä edellyttää, että samaan aikaan edistytään makrotalouden epätasapainotilojen korjaamisessa. Sitä olisi tuettava toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia, joilla vauhditetaan kasvua ja työpaikkojen luomista ja vähennetään sopeutusta haittaavia rakenteellisia jäykkyyksiä.

               (17)

               Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan Espanja ei saavuta 10 päivänä heinäkuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja julkisen talouden nimellistavoitteita. Espanja on kuitenkin toteuttanut vuosina 2012 ja 2013 rakenteellisia toimia, jotka ovat neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisia, kun otetaan huomioon odottamattomat ja epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat verrattuna tilanteeseen, jossa neuvoston suositus annettiin. Näillä odottamattomilla ja haitallisilla taloudellisilla tapahtumilla on ollut merkittäviä epäsuotuisia vaikutuksia julkiselle taloudelle. Erityisesti merkittävät tulovajeet, jotka ovat kytköksissä meneillään olevaan talouden tasapainottamiseen kohti vähemmän veroja tuottavaa kasvurakennetta, sekä niihin liittyvät kielteiset vaikutukset tulojoustoihin ovat johtaneet julkisen talouden rahoitusaseman huomattavaan heikkenemiseen. Lisäksi talouden taantuma on vaikuttanut työllisyyteen erittäin kielteisesti, ja työttömyys on lisääntynyt jyrkästi. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, jotka ovat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisia, sekä tarve korjata liiallinen makrotalouden epätasapaino, millä on merkittävä epäsuotuisa vaikutus julkiselle taloudelle, vaikuttaa olevan perusteltua, että Espanjan liiallisen alijäämän korjaamisen määräaikaa jatketaan kahdella vuodella vuoteen 2016, eikä yhdellä vuodella, mikä on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen sääntö..

               (18)

               Kun otetaan huomioon talouden ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät suuret epävarmuustekijät, julkisen talouden suositeltu tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava viitearvoa selvästi alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan korjaustavoitteen tuloksellinen ja pysyvä saavuttaminen vaaditussa määräajassa.

               (19)

               Julkisen sektorin alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2016 asetetaan välitavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää perusjäämän (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä) vuotuista paranemista keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2016 sekä komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perusteella julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016. Tässä asteittaisemmassa sopeuttamisurassa otetaan huomioon vallitseva vaikea talousympäristö ja Espanjan taloudessa meneillään oleva suuri rakennemuutos, ja sitä on tuettava kunnianhimoisilla rakenteellisilla uudistuksilla. Tämän odotetaan tukevan makrotalouden ulkoisten ja sisäisten epätasapainotilojen purkamista, helpottavan julkisen talouden tasapainottamisesta aiheutuvaa lyhyen aikavälin kielteistä vaikutusta talouskasvuun ja samalla edelleen vakauttavan julkisen velan kasvusuuntausta ja kääntävän sen laskuun.

               (20)

               Komission yksiköiden kevään 2013 talousennuste, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuu olettamukseen, ettei politiikka muutu, eikä sen mukaan tässä vaiheessa tarvittane muita toimenpiteitä, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranee vuonna 2013 suositellusti ja uusi alijäämätavoite, 6,5 % suhteessa BKT:hen, saavutetaan. Talousarviosuunnitelmat on kuitenkin pantava tarkasti täytäntöön kaikilla hallintotasoilla. Alijäämän vähentäminen kestävällä tavalla alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuosina 2014–2016 edellyttää huomattavia julkisen talouden rakenteellisia toimia niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka jo sisältyvät komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Toimenpiteiden vaikutus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 1 prosentti vuonna 2015 ja 1 1/2 prosenttia vuonna 2016, ja niissä olisi otettava huomioon tarve kompensoida kielteiset seurannaisvaikutukset, potentiaalisen tuotannon negatiivinen kasvu sekä kasvavat korkomaksut ja sosiaaliavustukset.

               (21)

               Vuoden 2013 vakausohjelmassa esitetty sopeuttamisura vastaa pitkälti tavoitetta korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2016. Ohjelmalla pyritään julkisen talouden alijäämään, joka on 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,5 prosenttia vuonna 2014, 4,1 prosenttia vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia vuonna 2016. Vuoden 2013 tavoite perustuu ohjelmaan kuuluville noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimille, jotka on vielä tarkennettava.

               (22)

               Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen. Lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia.

               (23)

               Espanjan kestävyysriski on keskipitkällä aikavälillä suuri ja pitkällä aikavälillä keskisuuri. Riskejä pystyttäisiin hallitsemaan paremmin, jos rakenteellinen perusjäämä kääntyisi aiempiin korkeampiin lukemiin, noin – 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kuten vuosina 1998–2012 keskimäärin. Vuonna 2013 toteutettavan varhaiseläkejärjestelmien uudistuksen odotetaan edistävän sosiaaliturvajärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että on syytä toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla hillitään ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua. Tällainen on eläkejärjestelmän vuonna 2011 toteutettuun uudistukseen kuulunut kestävyystekijän asianmukainen sääntely, myös eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun myötä.

               (24)

               Koska julkisen talouden hoito on Espanjassa hajautettu, sen sopeuttamisuraa olisi tuettava uskottavalla keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategialla, joka on seuraavanlainen: i) siihen sisältyy yksityiskohtainen monivuotinen talousarviosuunnitelma, jossa määritellään kaikilta osin vuosien 2014–2016 toimenpiteet, ii) sillä parannetaan edelleen institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta (parantamalla edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto), iii) siihen sisältyy konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi ja iv) siinä painotetaan aiempaa enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä (esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti).

               (25)

               Espanjan edistymistä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettujen sitoumusten täyttämisessä valvotaan neljännesvuosittain samaan aikaan, kun seurataan säännöllisesti EVM:n rahoitustukiohjelmaa Espanjan rahoituslaitosten pääomittamiseksi (5), ja kuten 23 päivänä heinäkuuta 2012 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa on sovittu.

               (26)

               Espanja täyttää asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1)

               Espanjan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2016.

               2)

               Espanjan olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016, mikä vastaa komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuen julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016.

               3)

               Espanjan olisi toteutettava vuoden 2013 talousarviosuunnitelmassa hyväksytyt toimenpiteet kaikilla hallintotasoilla ja oltava valmiina toteuttamaan korjaustoimia, jos talousarviosuunnitelmista poiketaan. Viranomaisten olisi lujitettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa tarkkaan määritellyillä vuosia 2014–2016 koskevilla rakenteellisilla toimenpiteillä, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2016.

               4)

               Neuvosto asettaa 1 päivän lokakuuta 2013 määräpäiväksi, johon mennessä Espanjan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

         Lisäksi Espanjan olisi:

               a)

               parannettava institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta edistämällä edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto, joka esittää analyyseja, antaa neuvoja ja valvoo, noudatetaanko finanssipolitiikassa kansallisia ja unionin finanssipoliittisia sääntöjä;

               b)

               toteutettava konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi; ja

               c)

               painotettava enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti.

         Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Espanjalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.
   Tämä suositus on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

      Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. NOONAN

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Espanjan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC1032

Komission suositus Neuvostolle komission valtuuttamisesta neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma  /* SEK/2005/1032 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 29.07.2005SEC(2005) 1032 lopullinenKOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLEkomission valtuuttamisesta neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma1. PERUSTELUTEhdotuksen taustaEhdotuksen taustana on yhtäältä Euroopan unionin korkea-asteen koulutusta koskeva suunnitelma, jonka mukaan unionin korkea-asteen koulutuksesta olisi tultava tarkoituksenmukaisuutensa ja laatunsa puolesta valioluokkaa maailmassa, sekä toisaalta EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet, jotka edellyttävät laajempaa koulutusalan yhteistyötä.Koulutuksesta on tullut olennainen osa Lissabonin strategiaa, jonka mukaan EU:n koulutusjärjestelmistä olisi tultava maailman laatuvalio vuoteen 2010 mennessä. Tällaiseen tavoitteeseen päästään vain pitämällä eurooppalaiset koulutusjärjestelmät maailmassa tapahtuvan kehityksen tasalla; etenkin vaaditaan yhteistyötä ja toimintamallien ja standardien vertailua niihin, joita käytetään Amerikan yhdysvaltojen (jäljempänä ”Yhdysvallat”) kaltaisissa maailman kehittyneimmissä maissa.Suhteilla Yhdysvaltoihin on strateginen merkitys EU:lle, ja niiden ala laajenee jatkuvasti. EU:n ja Yhdysvaltojen Dromolandin huippukokouksessa vuonna 2004 sovittiin yhteistyötapojen ja parhaiden käytänteiden tarkastelusta talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja innovaation vahvistamiseksi. Toukokuun 18. päivänä 2005 komissio hyväksyi EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuuden lujittamista koskevan tiedonannon[1] , jossa Lissabonin strategian mukaisesti mainittiin koulutusalan yhteistyö tärkeänä keinona vauhdittaa osaamisen ja innovoinnin dynamiikkaa sekä kehotettiin uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa sopimusta. Kesäkuun 20. päivänä 2005 EU:n ja Yhdysvaltojen Washingtonin huippukokouksessa sovittiin aloitteesta, jonka tarkoituksena on vahvistaa transatlanttista talouden integraatiota ja kasvua; aloitteessa mainittiin koulutusalan yhteistyö yhtenä keinoista, joilla ”lisätään synergiaa molemmin puolin Atlanttia osaamistalouksia kehitettäessä” ja sitouduttiin ”uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa EU:n ja Yhdysvaltojen sopimusta, johon sisältyy Fulbright/EU-ohjelma, ja vauhdittamaan koulutusalan yhteistyötä ja transatlanttista henkilövaihtoa”.Nykyinen sopimus tehtiin vuonna 2000, ja sillä uudistettiin EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma seuraaviksi viideksi vuodeksi vuoteen 2005 asti. Ulkoinen arviointi suoritettiin lokakuun 2004 ja maaliskuun 2005 välisenä aikana. Riippumattoman arvioinnin päätelmänä oli, että ohjelma on tehokas keino luoda pitkäaikaisia kumppanuuksia ja synergiaa korkea-asteen ja ammatillisessa koulutuksessa Atlantin molemmin puolin ja että sen avulla on parannettu keskinäistä ymmärrystä ja henkilöresurssien kehittämisen laatua. Komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2005 tämän arvioinnin tuloksia koskevan tiedonannon. [2]Tämän suosituksen aiheena ovat valtuudet neuvotella uusi sopimus, jolla uudistetaan EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma vuosiksi 2006–2013.EHDOTUKSEN TAVOITTEETYleinen tavoiteEU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelman yleistavoitteina on-  lisätä Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansojen keskinäistä ymmärrystä-  antaa kansalaisille paremmat valmiudet osaamisyhteiskuntaa varten.EU:n ja Yhdysvaltojen ohjelmassa pyritään siksi yhdessä parantamaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen laatua.Erityiset tavoitteetEhdotuksella on seuraavat erityiset tavoitteet:1.  tehostaa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen yhteistyötä korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen alalla2.  edesauttaa korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehitystä3.  myötävaikuttaa yksittäisten osallistujien henkilökohtaiseen kehitykseen heidän itsensä hyväksi ja keinona saavuttaa ohjelman yleistavoite4.  edistää transatlanttista henkilövaihtoa.Toiminnalliset tavoitteetEhdotuksella on seuraavat toiminnalliset tavoitteet:(1) tuetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä tarkoituksena edistää yhteisiä opinto-ohjelmia ja liikkuvuutta(2) tuetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivien julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteistyötä tarkoituksena virittää toiminnan linjaukseen liittyvää keskustelua ja kokemuksenvaihtoa(3) tuetaan ammattihenkilöstön transatlanttista liikkuvuutta tarkoituksena parantaa EU:n ja Yhdysvaltojen suhteisiin liittyvien seikkojen keskinäistä ymmärrystä.JOHDONMUKAISUUS MUIDEN POLITIIKKOJEN KANSSAKorkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma olisi täysin johdonmukainen EU:n muiden alalla käyttämien välineiden kanssa ja täydentäisi niitä ja tarjoaisi mahdollisuuden ajaa laadukkaan koulutuksen tavoitteita EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöllä. Lisäksi ohjelma loisi transatlanttista henkilötason yhteistyötä, joka puuttuu muista EU:n koulutusalan ohjelmista.Ohjelma lisäksi täydentäisi EU-keskusten toimia tarjoamalla lisämahdollisuuksia vaihtoihin ja tukemalla laitosten ja organisaatioiden rakenteellista yhteistyötä molemmilla puolilla Atlanttia.Sidosryhmien kuuleminen-  Vuonna 2001 toteutettu tutkimus ammatillisen koulutuksen yhteistyössä sovellettavista menettelyistäEU:n ja Yhdysvaltojen ammattikoulutusyhteistyön arvo sai vahvistuksen kyseisessä komission teettämässä tutkimuksessa. Ammatilliset oppilaitokset eivät välttämättä ole kovin hyvin valmistautuneita transatlanttiseen yhteistyöhön, joka kuitenkin voisi tarjota runsaasti mahdollisuuksia molemminpuoliseen hyötyyn, sillä se avaa uusia mahdollisuuksia transatlanttiseen liikkuvuuteen opiskelijoille, harjoittelijoille ja henkilöstölle, jotka eivät niitä muutoin pääsisi hyödyntämään. Tutkimuksessa todettiin, että ammatillisen koulutuksen ottaminen mukaan korkea-asteen koulutuksen rinnalle vaatii merkittävästi lisää varoja.-  Ulkoinen väliarviointiAlkuvuodesta 2005 saatiin päätökseen ulkoinen arviointi. Arvioinnissa todettiin ohjelman olevan tehokas ja tarkoituksenmukainen sekä hyödyllinen siihen osallistuville laitoksille ja opiskelijoille. Ohjelmaa pidettiin kuitenkin liian suppeana edistämään Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansalaisten keskinäistä ymmärrystä. Vaikka hankkeet ovat suurimmaksi osaksi kestäväpohjaisia, kaikkia toimintoja ei jatketa samalla tavalla. Arvioijat suosittelivat erityisesti järjestelmää, jolla annettaisiin lisää liikkuvuusavustuksia menestyksekkäästi toteutetuille projekteille.– Vuoden 2004 Washingtonin seminaari tulevasta EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöstäPyöreän pöydän keskustelu Yhdysvaltojen ja EU:n johtavien asiantuntijoiden ja hallitusten edustajien kesken järjestettiin yhdessä Yhdysvaltojen opetusministeriön (FISPE) kanssa Washingtonissa 27. marraskuuta 2004. Asiantuntijoiden päätelmänä oli, että EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma on erittäin hyödyllinen siihen osallistuville laitoksille ja opiskelijoille ja että sillä on strateginen merkitys henkilösuhteille EU:n ja Yhdysvaltojen välillä. Asiantuntijat korostivat, että ohjelma mahdollistaa transatlanttisten monenkeskisten kumppanuuksien kehittämisen, mistä on hyötyä laitoksille ja osallistuville vaihto-opiskelijoille. Erityisesti viimeksi mainitut voivat lisätä huomattavasti kulttuurienvälistä tuntemustaan, kehittää sopeutumiskykyään, parantaa akateemisia suorituksiaan ja lisätä mahdollisuuksiaan löytää laadukkaita työpaikkoja kansainvälisillä markkinoilla. Lisäksi korostettiin, että lisätyö on tarpeen sen varmistamiseksi, että ohjelmalla on laajempia ja pitkäaikaisempia vaikutuksia. Tämä edellyttäisi laajempaa ohjelmaa ja toimenpiteitä, joilla edistetään yksittäisten hankkeiden ylläpidettävyyttä. Lopuksi ehdotettiin, että ohjelmaan olisi liitettävä järjestelmäkysymyksiä koskevia toimenpiteitä ja politiikkakeskusteluja.TARKASTELLUT VAIHTOEHDOTToimintamallit ja välineet: politiikkakeskustelu ja politiikan koordinointiEuroopan unionin ja Yhdysvaltojen keskinäisellä keskustelulla politiikasta voidaan selvästikin edistää koulutusalan strategioiden ymmärtämistä, saada aikaan parhaitten toimintamallien vaihtoa ja lopulta luoda toimenpiteitä, jotka vaikuttavat kansalaisiin suoraan.Politiikkakeskustelu ei kuitenkaan välttämättä yksin saa aikaan alhaalta lähtevää, henkilötasolla tapahtuvaa innovatiivista yhteistyötä tai onnistu tehostamaan nuorille suunnattuja laadukkaita liikkuvuustoimia ja tuomaan transatlanttisia vaihtoja helpommin nuorten ja organisaatioiden saataville. Tällaista toimintaa virittämään ja tukemaan tarvitaan erityisiä toimia sisältävä ohjelma.Mahdollisia vaihtoehtoja menoja aiheuttavalle ohjelmalleNivominen osaksi olemassa olevia tai ehdotettuja järjestelyjäNykyiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat, kuten Sokrates ja Leonardo da Vinci, on suunniteltu ja kohdennettu yksinomaan EU-maita silmällä pitäen. Ohjelmien päätöksentekomenettelyt, toimenpidetyypit ja toteutusmenetelmät soveltuvat heikosti EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenväliseen korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöhön. Sama pätee tulevaan elinikäisen oppimisen ohjelmaan.Erasmus Mundus -ohjelmalla pyritään parantamaan korkea-asteen koulutuksen laatua Euroopan unionissa ja markkinoimaan sitä maailmanlaajuisesti kolmansien maiden opiskelijoille ja tutkijoille suunnatulla apurahajärjestelmällä. Erasmus Mundus on korkea-asteen koulutusta koskeva ohjelma, jonka pääasiallisena tarkoituksena on houkutella maisteritason opiskelijoita EU:n ulkopuolelta. Niinpä sitä ei ole suunniteltu kahdenvälisiä vaihtoja, kansainvälistä opinto-ohjelmien kehittämistä tai oppilaitosten yhteistyötä varten. Ammatillinen koulutus ei kuulu sen alaan, vaan ohjelma keskittyy jatkotutkintotasolle, kun taas Yhdysvaltojen kanssa toteutettavan yhteistyöohjelman pääpaino on perustutkintotason toimissa.Myöskään muilla ulkoisilla ohjelmilla ei pystytä saavuttamaan EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenvälisen yhteistyön tavoitteita.Sopimuksen uudistaminen ja ohjelman jatkaminen nykymuodossaanEhdotettava sopimus ja sen perusteella käynnistettävä ohjelma eivät poikkea merkittävästi nykyisestä yhteistyörakenteesta, ja ne ovat johdonmukaisia komission 18. toukokuuta 2005 antaman tiedonannon[3] kanssa, jossa kehotetaan vahvistamaan nykyistä yhteistyötä, sekä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa kesäkuussa 2005 tehdyn yhteisen sitoumuksen kanssa, jonka mukaan on tarkoitus uudistaa ja vahvistaa sopimusta koulutusalan yhteistyön ja EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten transatlanttisen vaihdon tehostamiseksi.Ohjelmassa otettaisiin huomioon aiemmat kokemukset ja riippumattoman väliarvioinnin tulokset erottamalla toisistaan korkea-asteen ja ammatillinen koulutus, rakentamalla erityisosaamisen varaan ja tehostamalla opiskelija-, harjoittelija- ja henkilöstövaihtoja.Nykyisestä ohjelmasta tehdyssä arvioinnissa havaittiin, että ohjelman pienet määrärahat ovat rajoittaneet sen mahdollisia vaikutuksia korkea-asteen koulutukseen ja estäneet merkittävän yhteistyön käynnistämisen ammatillisen koulutuksen alalla. Nyt ehdotettavalla sopimuksella käynnistettävässä ohjelmassa määrärahoja nostettaisiin (nykyisestä 2 miljoonasta eurosta keskimäärin 8 miljoonaan euroon vuodessa), jotta otettaisiin huomioon EU:n ja Yhdysvaltojen korkea-asteen ja ammatillisten koulutusjärjestelmien koko ja yhteistyömahdollisuudet.Vaihtoehtojen myönteiset ja kielteiset vaikutuksetTavoitteisiinsa pääsemällä ohjelma saisi aikaan myönteisiä lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia nuoriin samoin kuin korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimiviin laitoksiin ja organisaatioihin. Transatlanttiset liikkuvuustoimet antaisivat osallistujilleen arvokasta kokemusta, joka auttaisi heitä integroitumaan nykypäivän yhteiskuntaan ja osaamistalouteen.Keskinäinen yhteistyö auttaisi laitoksia parantamaan opinto-ohjelmiaan ja opetusmenetelmiään, kun ne omaksuisivat toisiltaan hyviä toimintamalleja ja kehittäisivät yhdessä uusia lähestymistapoja.Pitemmällä aikavälillä yhteistyö auttaisi pitämään yllä sitä erinomaista keskinäistä ymmärrystä, joka vallitsee Euroopan unionissa ja Yhdysvalloissa asuvien ihmisten välillä.Ohjelmalla ei ole keskenään ristiriitaisia yhteiskunnallisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia.Ehdotettavan vaihtoehdon valinnan syytYleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että korkea-asteen koulutus on säilytettävä ohjelman keskeisenä komponenttina. Samalla ohjelma kuitenkin avaisi transatlanttisen yhteistyön myös ammatillisen koulutuksen organisaatioille, jotka eivät muuten sellaista yhteistyötä tekisi.Elinikäisen oppimisen puitteissa ja EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tehostamiseksi henkilötasolla ohjelmaan voisivat osallistua myös nuoret ammattityöntekijät, jotka toimivat lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolella ja haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kannalta erityisen merkittävillä aloilla, jotka nimetään yhdessä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.Ohjelman vaikutuksia tehostaisivat myös uudet, politiikan tarpeisiin suuntautuvat projektit Euroopan unionia ja Yhdysvaltoja yhteisesti kiinnostavilla aloilla. Näillä koko järjestelmään vaikuttavilla projekteilla voisi olla vaikutuksia laajemminkin kuin vain niiden täytäntöönpanoon välittömästi osallistuvien laitosten ja henkilöiden piirissä. Projekteilla pyrittäisiin lisäämään tietoa ja vaihtamaan hyviä toimintamalleja aiheista, jotka liittyvät muun muassa koulutusjärjestelmien laatuun ja yhteensopivuuteen, kaikille avoimeen elinikäiseen oppimiseen ja koulutusjärjestelmien avautumiseen maailmalle.EHDOTUKSEN OIKEUDELLISEN NÄKÖKOHDATOikeusperustaEhdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 149, 150 ja 300 artiklaan.Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteetOhjelma täydentäisi jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen kahdenvälisiä yhteistyöjärjestelyjä jatkamalla yhteistyön monenvälisiä toimintapuitteita. Ehdotuksella ei mitenkään puututtaisi jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaan aloite jätettäisiin yksittäisten laitosten ja organisaatioiden käsiin. Ehdotettavalla ohjelman uudistamisella ei ole tarkoitus ottaa käyttöön sääntelymallia, joka loukkaisi jäsenvaltioiden yksinomaista toimivaltaa tällä alalla. Oikeasuhteisuus on taattu.TOIMENPITEEN KUVAUSOhjelman tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin:Korkea-asteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimetYhteenliittymien projektitKohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatilliset oppilaitokset ja organisaatiot ja niiden henkilökunta, opiskelijat ja harjoittelijat. Yhteenliittymien projekteilla vastataan kahteen erityiseen tavoitteeseen: niillä edesautetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten ja organisaatioiden kehitystä ja lisätään henkilöstön, opiskelijoiden ja harjoittelijoiden liikkuvuutta.Tämäntyyppiset projektit olisivat pitkälti jatkoa nykyisin tuettaville yhteisprojekteille.Yhteenliittymien projekteissa olisi pääpaino niillä ensisijaisilla aloilla, jotka on yhdessä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa nimetty tärkeimmiksi EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöalueiksi.Valioluokan liikkuvuusprojektit (jatkohankkeet)Erityisen laadukkaiksi osoittautuneille yhteenliittymien projekteille voitaisiin myöntää rahoitustukea myös alkuperäisen 3- tai 4-vuotisen jakson jälkeen. Tuki suunnattaisiin yksinomaan opiskelijoiden uusien liikkuvuusmahdollisuuksien rahoittamiseen. Toimenpide lujittaisi ohjelman profiilia korostamalla laatua. Tämä motivoisi rahoitettavia projekteja pyrkimään parhaaseensa ja tukisi laadukkaitten liikkuvuushankkeitten ylläpidettävyyttä.Politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteetToimen kohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivat organisaatiot. Erityisenä tavoitteena on tehostaa EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen kehittämisessä keskittyen ensisijaisiksi katsottuihin teemoihin. Ajan mittaan toimi vaikuttaisi alan politiikan ja järjestelmien kehitykseen.Tämän otsakkeen alla voitaisiin toteuttaa mm. tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyötä ja vertailuanalyysejä.Henkilökohtaiset ”Schuman–Fulbright”-liikkuvuusapurahatApurahat suunnattaisiin nuorille ammattityöntekijöille, jotka toimivat lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolella (päättäjille, työmarkkinaosapuolten edustajille, toimittajille jne.) ja haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kannalta erityisen merkittävillä aloilla, jotka täsmennetään yhteistyössä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotetun ohjelman kustannukset olisivat enintään 58,1 miljoonaa euroa kahdeksan vuoden aikana (2006–2013), mikäli Yhdysvallat asettaa käyttöön vastaavat varat.Komissio pyrkii sisällyttämään sopimuksen varsinaiseen tekstiin lausekkeen kauden puolivälissä tehtävästä uudelleentarkastelusta, jolloin voidaan suunnata toimia uudelleen ja tarkistaa ohjelman talousarviota rahoitusnäkymien rajoissa.Perusteet määrärahojen lisäämiselleKuten edellä kohdassa 5.2 todettiin, nykyisen ohjelman pienet määrärahat ovat rajoittaneet sen mahdollisia vaikutuksia korkea-asteen koulutukseen ja estäneet merkittävän yhteistyön käynnistämisen ammatillisen koulutuksen alalla.Kustannuslaskenta – Viitteelliset summat laskennallisiin tarkoituksiinKorkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen alaan kuuluvat toimenpiteetYhteenliittymät: 185 000 euroa, josta 165 000 euroa liikkuvuusapurahoihin (1 000 euroa/kk + 1 000 euroa matkakuluihin opiskelijaa kohti; keskimäärin 4 kk jaksot yhteensä 33 opiskelijalle) ja 20 000 euroa kiinteämääräisenä summana yhteenliittymän jäsenille. Jos projektiin ei sisälly liikkuvuustoimia, avustus olisi keskimäärin 120 000 euroa.Valioprojektit: 120 000 euroa uusiin liikkuvuusmahdollisuuksiin (1 000 euroa/kk + 1 000 euroa matkakuluihin opiskelijaa kohti; keskimäärin 4 kk jaksot yhteensä 24 opiskelijalle). Tuki entisten opiskelijoiden yhdistykselle olisi arviolta 15 000 euroa vuodessa.Muut toimenpiteetPolitiikan tarpeita palvelevat toimenpiteet: 100 000 euroa.”Schuman–Fulbright”: henkilökohtaisiin liikkuvuusapurahoihin 32 000 euroa (5 000 euroa/kk + 2 000 euroa matkakuluihin apurahansaajaa kohti, apurahakausi keskimäärin 6 kk).TulostavoitteetOhjelmasta tuetaan noin 519:tä projektia kahdeksan vuoden aikana (tästä lähemmin rahoitusselvityksen kohdassa 8). Ohjelman keston aikana osallistuu liikkuvuustoimiin noin 17 000 EU:ssa tai Yhdysvalloissa asuvaa.2. SUOSITUS:Näin ollen komissio suosittelee, että neuvosto tekee päätöksen, jonka mukaisesti:-  Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettava yhteistyöohjelma vuosiksi 2006–2013;-  Komissio käy neuvottelut perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuullen neuvoston nimeämää erityiskomiteaa ja liitteenä olevien neuvotteludirektiivien mukaisesti.LIITE 1Neuvotteludirektiivit1) Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen alalla. Sopimuksella perustetaan alalla toteutettava yhteistyöohjelma.2) Ohjelman hallinnosta vastaavat yhdessä komissio ja Yhdysvaltojen toimivaltaiset viranomaiset, jotka yhdessä laativat menettelyt ohjelman täytäntöönpanoa, valvontaa ja arviointia varten.3) Ohjelmassa on neljä päätoiminta-alaa: yhteenliittymien projektit, valioluokan liikkuvuusprojektit, politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteet ja henkilökohtaiset ”Schuman–Fulbright”-liikkuvuusapurahat.4) Yhteenliittymien projekteissa on tavallisesti vähintään kolme korkea-asteen tai ammatillista oppilaitosta Euroopan unionista ja kolme vastaavaa Yhdysvalloista, ja niissä on pääpaino opinto-ohjelmien kehittämisessä ja opiskelijavaihdoissa. Projekteissa keskitytään keskeisiin aloihin EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyössä. Alat täsmennetään yhteistyössä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.5) Valioluokan liikkuvuusprojektit ovat yhteenliittymien projekteja, jotka ovat osoittautuneet erityisen laadukkaiksi. Niille myönnetään lisätukea, joka on käytettävä yksinomaan opiskelijoiden liikkuvuuden rahoittamiseen.6) Politiikan tarpeita palveleviin toimenpiteisiin kuuluu muiden muassa tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyöskentelyä ja vertailuanalyysejä, ja niissä käsitellään laaja-alaisia korkea-asteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä kysymyksiä.7) Henkilökohtaiset “Schuman–Fulbright”-liikkuvuusapurahat suunnataan lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolelta tuleville ammattityöntekijöille (esimerkiksi päättäjille, työmarkkinaosapuolten edustajille ja toimittajille), jotka haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kannalta erityisen merkittävillä aloilla, jotka täsmennetään yhteistyössä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.8) Toimenpiteet toteutetaan ehdotuspyyntöjen perusteella.9) Osapuolet myöntävät samantasoisen osarahoituksen valituille projekteille.10) Kumpikin osapuoli osallistuu ohjelman rahoitukseen; ohjelman kokonaistalousarvio on noin 58 miljoonaa euroa.11) Sopimuksen puitteissa toteutettavia yhteistyötoimia arvioimaan perustetaan sekakomitea.12) Sopimuksessa on tarkistuslauseke, jonka nojalla voidaan suunnata toimia uudelleen ja tarkistaa ohjelman talousarviota rahoitusnäkymien rajoissa.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] KOM(2005) 196.[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012 , Tšekin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 219/17

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012,
   Tšekin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2012/C 219/05
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen käynnistää uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopalla kestävän kasvun vauhdittamiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen olevien mahdollisuuksien lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen (3) Tšekin vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2011–2014.

               (4)

               Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin eurooppalainen ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 2011 päätelmät, joissa kehotetaan sosiaalisen suojelun komiteaa esittämään yhteistyössä työllisyyskomitean ja muiden komiteoiden kanssa neuvostolle näkemyksensä toimista, joita suositellaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavan politiikkajakson yhteydessä. Nämä näkemykset ovat osa työllisyyskomitean lausuntoa.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 15 päivänä helmikuuta 2012 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2012.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Tšekki toimitti vuosia 2012–2015 koskevan lähentymisohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2012 sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (9)

               Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan BKT:n kasvun odotetaan olevan 0,2 prosenttia vuonna 2012 ja 1,3 prosenttia vuonna 2013, kun se komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan on 0 prosenttia vuonna 2012 ja 1,5 prosenttia vuonna 2013. Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa julkisen talouden tasapaino vuonna 2016. Julkisen talouden alijäämätavoite, 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, vastaa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetettua määräaikaa. Kauden 2010–2013 keskimääräiset vuotuiset julkisen talouden korjaustoimet, jotka ovat (uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella keskimäärin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ovat hieman neuvoston suosituksessa edellytetyn tason, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen, alapuolella. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan alijäämä olisi 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, jotka olisi toteutettava vuoteen 2015 mennessä. Eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on (uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman perusteella 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Julkisen talouden menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettua menojen kasvun viitearvoa.
               Lähentymisohjelmassa esitettyihin julkisen talouden kehitysarvioihin kohdistuu useita riskejä. Parhaillaan parlamentin käsittelyssä oleva lakiehdotus kirkoille suoritettavasta taloudellisesta korvauksesta kasvattaisi julkisen talouden alijäämää 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen yhden kerran lain voimaantulovuonna. Yleensäkin sekä tulo- että menopuolen suunnitellut vakauttamistoimenpiteet ovat luonteeltaan ja laajuudeltaan sellaisia, että ne aiheuttavat finanssipoliittisen sopeutuksen kestävyydelle huomattavan riskin myös ohjelmakauden jälkeen. Julkisen talouden sopeuttaminen on toistaiseksi perustunut lähinnä kaikkia aloja koskeviin menoleikkauksiin, jotka kohdistuvat myös kasvua edistäviin menoihin. Julkishallinnon menoista on tarkoitus säästää vuosina 2013–2015 vielä lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mutta näitä toimia ei ole ohjelmassa täsmennetty riittävästi. Useimmat suunnitelluista tulopuolen toimenpiteistä ovat lisäksi väliaikaisia, ja ne päättynevät vuonna 2015. Lähentymisohjelman mukaan velkasuhteen odotetaan olevan suurimmillaan eli 45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, minkä jälkeen se alkaa supistua, lähinnä perusjäämän odotetun jatkuvan vahvistumisen vuoksi.

               (10)

               Vuonna 2011 Tšekin viranomaiset hyväksyivät alennetun alv-kannan ja tupakan valmisteveron korotuksen sekä työn verottamista koskevan laajan uudistuksen, jonka on määrä tulla voimaan vuonna 2014. Hallitus hyväksyi huhtikuussa 2012 myös muita verojärjestelmän muutoksia. Osa näistä muutoksista koskee ympäristö- ja asuntoverotusta, jotka ovat tätä nykyä EU:n keskiarvoa kevyempiä. Esitetyt työtulojen verotusta koskevat toimenpide-ehdotukset ovat luonteeltaan väliaikaisia, mikä aiheuttaisi sääntelyn noudattamisesta johtuvia ylimääräisiä kustannuksia ja heikentäisi ennustettavuutta veronmaksajien kannalta. Lisäksi uusissa ehdotuksissa puututaan vain osittain siihen, että itsenäisten ammatinharjoittajien todellinen verotus on tätä nykyä kevyempää kuin työntekijöiden verotus, koska kiinteämääräisiä kertakorvauksia ja verovähennyksiä käytetään laajalti. Hallitus on hyväksynyt myös toimenpiteitä alv- ja polttoaineveroihin kohdistuvien petosten torjumiseksi ja aloittanut toimet keskitetyn veronkeräyspisteen käyttöön ottamiseksi. Verosäännösten noudattamiseen liittyy silti edelleen ongelmia, eikä nykyinen veronkantojärjestelmä perustu yksityiskohtaiseen ja kattavaan verosäännösten noudattamista koskevaan strategiaan.

               (11)

               Tšekin hallitus on hyväksynyt ja pannut myös osittain täytäntöön eläkejärjestelmän uudistuksen, jonka tarkoituksena on palauttaa julkisen talouden kestävyys ja lisätä eläkesäästämistä. Eläkemenojen asteittaisen kasvun odotetaan kuitenkin kiihtyvän vuodesta 2030 eteenpäin, minkä johdosta eläkejärjestelmän talouden ennustettu epätasapaino on EU:n keskiarvoon verrattuna edelleen huomattava. Uudistuksella vahvistetaan lakisääteisen eläkeiän kytkemistä elinajanodotteeseen, mutta siihen ei sisälly mekanismia, jolla varmistettaisiin, että tulevien muutosten edellyttämät toimet toteutetaan ajoissa. Uuden rahastoivan pilarin kyky osaltaan kasvattaa keskimääräisiä eläkkeitä tulevaisuudessa riippuu siitä, kuinka suuressa määrin erityisesti nuoremmat työntekijät osallistuvat järjestelmään, ja odotetusta tuottoasteesta pitkällä aikavälillä. Ei ole kuitenkaan ilmoitettu toimenpiteistä, joilla kannustettaisiin työntekijöiden tosiasiallista osallistumista tähän pilariin, ja potentiaalisille eläkesäästäjille annettava lisäopastus olisi tarpeen. Myös hallituksen yhteisymmärryksessä työmarkkinaosapuolten kanssa suunnittelemaan uuteen varhaiseläkejärjestelmään liittyy huomattava riski sen suhteen, onko järjestelmä kyllin uskottava ja uudistukset riittävän kunnianhimoisia, jotta niiden avulla voidaan todella nostaa sekä eläkeikää että eläkkeiden suuruutta.

               (12)

               Kokonaistyöttömyysaste on alle EU:n keskiarvon, mutta äitien ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien on vaikea toteuttaa työmarkkinoilla koko potentiaaliaan. Vanhempainvapaalta olisi palattava työelämään aikaisemmin, jotta vältettäisiin osaamisen katoaminen. Tätä varten tarvittaisiin kuitenkin enemmän erityisesti alle kolmivuotiaille lapsille tarkoitettuja päivähoitopalveluja. Hallitus onkin helpottanut yrityspohjalta hoidettavien lastentarhojen perustamista koskevia teknisiä vaatimuksia ja aikoo myöntää verokannustimia yksityisen päivähoidon edistämiseksi täyttäen asiaa koskevat suositukset osittain. Koska vain 3 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista on virallisessa päivähoidossa (EU-27:n keskiarvo vuonna 2009 oli 24 %), tarvitaan kuitenkin lisätoimia, jotta pienten lasten vanhempien osallistumista työmarkkinoille voidaan lisätä.

               (13)

               Julkisten työvoimapalvelujen tehokkuuden parantamiseksi on hyväksytty useita toimenpiteitä. Alueelliset työvoimatoimistot on asetettu uuden keskustyövoimatoimiston alaisuuteen osana laajempaa sosiaalietuuksien uudistusta. Muiden kuin sosiaalivakuutuksesta maksettavien etuuksien maksut on siirretty kunnilta työvoimatoimistoille. Lisääntynyt työmäärä kuormittaa kuitenkin entisestään työvoimatoimistojen henkilöstöä, joka väheni 12 prosentilla vuonna 2011. Työnvälityspalvelujen parantamiseksi on otettu käyttöön järjestelmä, jossa työvoimapalveluja on ulkoistettu yksityisille toimistoille. Suuri osa palkkioista on suoritettava ennakkoon, mitä on tulevaisuudessa harkittava uudelleen, jotta varmistettaisiin kannustimien mukauttaminen työmarkkinatuloksiin. Lisätoimet ovat tarpeen ammatillisen koulutuksen, työnvälityspalvelujen ja yksilöllisten palvelujen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi. Tätä varten on tarjottava tarvittavat keinot ja kannustimet. Olisi otettava käyttöön tehokkuuden arviointi, jotta toimet voidaan kohdentaa paremmin, ja aktivointiohjelmien rahoitus on kytkettävä niiden tuloksiin.

               (14)

               Julkishallinnon tehokkuudessa on yhä runsaasti parantamisen varaa, vaikka edistystä on tapahtunut joillain aloilla, muun muassa sähköisen hallinnon alalla ja yritysten hallinnollisen rasituksen vähentämisessä. Tällä hetkellä on voimassa vuosiksi 2011 ja 2012 määritelty korruptiontorjuntastrategia. Vuoden 2012 jälkeiseksi ajaksi ollaan laatimassa uutta strategiaa, joka hyväksytään vuoden 2012 aikana. Nykyisen strategian tärkein saavutus on ollut huhtikuusta 2012 alkaen voimassa olleen uuden julkisia hankintoja koskevan lain hyväksyminen. Lain uskottavuus ja vaikuttavuus edellyttävät kuitenkin asianmukaista täytäntöönpanoa ja sen valvontaa. Nimettömään osakkeenomistukseen liittyvää kysymystä ei ole vielä ratkaistu. Valmisteilla oleva valtion virkamiehiä koskeva laki on hyväksyttävä viipymättä, jotta tarvittava hallinnon vakaus voidaan turvata. Julkisiin hankintoihin liittyvät sääntöjenvastaisuudet ja julkishallinnon hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteellinen toiminta ovat aiheuttaneet suuria ongelmia EU-varojen täytäntöönpanossa.

               (15)

               Tšekin talouden on saatava liikkeeseen tekijöitä, jotka helpottavat siirtymistä innovointiin, korkeampaan lisäarvoon ja inhimilliseen pääomaan perustuvaan kasvuun, koska mahdollisuudet pääomaintensiiviseen kasvuun näyttävät varsin rajallisilta. Korkea-asteen koulutuksen uudistamisesta käydään parhaillaan keskustelua. Vaikka suunnitelmiin sisältyy nykyisen akkreditointijärjestelmän muuttaminen, ne eivät ole riittävän täsmällisiä keskeisen ongelman muodostavan laadunarvioinnin osalta. Järjestelmällisen tiedonkeruun ja analyysin puuttumisen vuoksi uudistussuunnitelmat eivät myöskään ole saaneet akateemisen yhteisön tukea. Tšekin koululaisten heikkenevien suoritusten johdosta hallitus on toteuttanut toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa oppimistulosten vähimmäistaso, ja alkanut laatia tietokonepohjaista testausta koskevaa maanlaajuista strategiaa. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin liian kapea-alaisia, jotta niillä pystyttäisiin tehokkaasti parantamaan peruskoulutuksen laatua ja tasa-arvoa.

               (16)

               Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–6.

               (17)

               Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut lähentymisohjelman, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,

         SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2012–2013 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa suunnitellun etenemisen kohti liiallisen alijäämän aikataulunmukaista korjaamista; toteuttaa tätä varten vuoden 2012 talousarvion täysimääräisesti ja täsmentää vuonna 2013 toteutettavat kestävät toimet, jotta voidaan saavuttaa neuvoston liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä suosittama keskimääräinen vuotuinen rakenteellinen sopeutus; varmistaa sen jälkeen rakenteellisen sopeutuksen, jotta voidaan edetä riittävässä määrin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja muun muassa saavuttaa menojen kasvulle asetettu viitearvo; välttää tässä yhteydessä kaikkia aloja koskevia menoleikkauksia, turvaa kasvua edistävät menot ja tehostaa toimia julkisten menojen tehokkuuden parantamiseksi; hyödyntää mahdollisuudet korottaa veroja, jotka vahingoittavat kasvua vähiten; siirtyy työhön kohdistuvasta korkeasta verotuksesta asunto- ja ympäristöverotukseen; lähentää työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelua; toteuttaa toimenpiteitä veronkantojärjestelmän parantamiseksi, veronkierron vähentämiseksi ja veroja koskevan säännösten noudattamisen parantamiseksi, muun muassa keskittämällä kaikkien verojen kannon yhteen pisteeseen;

               2.

               toteuttaa lisäuudistuksia julkisessa eläkejärjestelmässä sen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; harkitsee uudelleen suunnitelmia mahdollistaa varhaisempi poistuminen työmarkkinoilta; edistää nuorempien työntekijöiden tosiasiallista osallistumista suunnitteilla olevaan rahastoivaan järjestelmään eläkkeiden riittävyyden parantamiseksi;

               3.

               toteuttaa lisätoimia, joilla lisätään huomattavasti alle kouluikäisille tarkoitettujen kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoitopalvelujen saatavuutta;

               4.

               tehostaa julkisia, myös ulkoistettuja työvoimapalveluja parantamalla ammatillisen koulutuksen, työnvälityspalvelujen ja yksilöllisten palvelujen laatua ja tehokkuutta;

               5.

               hyväksyy ja panee kiireellisesti täytäntöön valtion virkamiehiä koskevan lain julkishallinnon vakauden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, jotta voidaan välttää sääntöjenvastaisuuksia; varmistaa uuden julkisia hankintoja koskevan lain asianmukaisen täytäntöönpanon; ratkaisee nimetöntä osakkeenomistusta koskevan ongelman; varmistaa EU-varojen asianmukaisen käytön ja tehostaa korruption torjuntaa;

               6.

               hyväksyy tarvittavan lainsäädännön läpinäkyvän ja selkeän järjestelmän luomiseksi korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten laadun arviointia varten; varmistaa, että rahoitus on kestävää ja että se on kytketty laadunarvioinnin tuloksiin; ottaa oppivelvollisuuskoulutuksessa käyttöön kehittymistä painottavan arviointikehyksen.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. SHIARLY

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetään vuomassa vuodelle 2012 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 26 päivänä huhtikuuta 2012 annetulla neuvoston päätöksellä 2012/238/EU (EUVL L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUVL C 212, 19.7.2011, s. 5.

      (4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 5.

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana ohjelman tietojen perusteella ja yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: 2012/772/EU: Komission suositus, annettu 6 päivänä joulukuuta 2012 , aggressiivisesta verosuunnittelusta

text:
               12.12.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 338/41

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 6 päivänä joulukuuta 2012,
   aggressiivisesta verosuunnittelusta
   (2012/772/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Maat eri puolilla maailmaa ovat perinteisesti kohdelleet verosuunnittelua laillisena toimintana. Ajan myötä verosuunnittelun rakenteista on kuitenkin tullut yhä kehittyneempiä. Niiden rakenteet kehitetään ulottumaan useille oikeudenkäyttöalueille, ja niillä tosiasiallisesti siirretään verotettavat voitot suotuisia verojärjestelyjä tarjoaviin valtioihin. Kyseisille käytännöille on ominaista se, että niillä pienennetään verovelvollisuutta sinänsä laillisilla järjestelyillä, jotka ovat kuitenkin ristiriidassa lain perimmäisen tarkoituksen kanssa.

               (2)

               Aggressiivisessa verosuunnittelussa pyritään verovelvollisuuden pienentämiseen hyödyntämällä verojärjestelmän muotoseikkoja tai kahden tai useamman verojärjestelmän keskinäisiä eroja. Aggressiivista verosuunnittelua voidaan toteuttaa monella eri tavalla. Se johtaa muun muassa kaksinkertaisiin vähennyksiin (esimerkiksi sama tappio vähennetään sekä lähde- että asuinvaltiossa) ja kaksinkertaiseen verottamatta jäämiseen (esim. tulo, jota ei ole verotettu lähdevaltiossa, vapautetaan verosta asuinmaassa).

               (3)

               Jäsenvaltioilla on niiden toteuttamista merkittävistä toimista huolimatta vaikeuksia suojata kansallisia veropohjiaan aggressiivisen verosuunnittelun aiheuttamalta veropohjan kapenemiselta. Asiaa koskevat kansalliset säännökset eivät ole useinkaan riittävän tehokkaita varsinkaan verosuunnittelun rakenteiden rajat ylittävän luonteen ja pääomien ja henkilöiden liikkuvuuden lisääntymisen vuoksi.

               (4)

               Sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi on tarpeen kannustaa kaikkia jäsenvaltioita omaksumaan sama yleinen lähestymistapa aggressiivista verosuunnittelua kohtaan, minkä avulla voidaan vähentää nykyisiä vääristymiä.

               (5)

               Tätä varten on tarpeen puuttua tilanteisiin, joissa verovelvollinen saa verohyötyä suunnittelemalla veroasiansa siten, ettei tuloja veroteta yhdelläkään veronkantoalueella (kaksinkertainen verottamatta jääminen). Tällaisten tilanteiden jatkuminen voi johtaa keinotekoisiin pääomavirtoihin ja keinotekoiseen verovelvollisten liikkumiseen sisämarkkinoilla ja haitata näin sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa sekä kaventaa jäsenvaltioiden veropohjia.

               (6)

               Vuonna 2012 komissio toteutti julkisen kuulemisen, jonka aiheena oli kaksinkertainen verottamatta jääminen sisämarkkinoilla. Koska ei ole mahdollista puuttua kaikkiin kuulemisessa käsiteltyihin asioihin yhden ainoan ratkaisun avulla, on aiheellista, että ensimmäisessä vaiheessa puututaan tiettyihin säännöllisesti käytettyihin verosuunnittelun rakenteisiin, joissa hyödynnetään kahden tai useamman verojärjestelmän keskinäisiä eroja ja joiden tuloksena on usein kaksinkertainen verottamatta jääminen.

               (7)

               Valtiot sitoutuvat usein kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tekemissään sopimuksissa jättämään tietyt tuloerät verottamatta. Sitoutuessaan tällaiseen verokohteluun ne eivät välttämättä kiinnitä huomiota siihen, ovatko kyseiset erät veronalaisia toisessa sopimuspuolessa ja onko vaarana kaksinkertainen verottamatta jääminen. Tällainen vaara voi olla olemassa myös, jos jäsenvaltiot myöntävät ulkomailta saaduille tuloerille yksipuolisesti verovapauden riippumatta siitä, ovatko ne veronalaisia lähdevaltiossa. On tärkeää käsitellä molempia tilanteita tässä suosituksessa.

               (8)

               Koska verosuunnittelun rakenteet ovat yhä monimutkaisempia ja kansallisilla lainsäätäjillä on usein liian vähän reagointiaikaa, erityiset väärinkäytösten vastaiset toimenpiteet ovat usein riittämättömiä, jotta niillä voitaisiin puuttua menestyksekkäästi aggressiivisen verosuunnittelun uusiin rakenteisiin. Tällaiset rakenteet voivat vahingoittaa kansallisia verotuloja ja sisämarkkinoiden toimintaa. Sen vuoksi on aiheellista suositella, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön yhteisen yleisen väärinkäytösten vastaisen säännön, millä myös vältettäisiin monista eri säännöistä aiheutuva sekavuus. Tässä yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon unionin oikeudessa väärinkäytösten vastaisille säännöille määrätyt rajat.

               (9)

               Jotta voidaan säilyttää unionin voimassa olevien säädösten itsenäinen toiminta asianomaisella alalla, tätä suositusta ei sovelleta neuvoston direktiivin 2009/133/EY (1), neuvoston direktiivin 2011/96/EU (2) ja neuvoston direktiivin 2003/49/EY (3) soveltamisaloihin. Komissio harkitsee parhaillaan kyseisten direktiivien tarkistamista, jotta tämän suosituksen mukaiset periaatteet voitaisiin panna täytäntöön,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   1.   Kohde ja soveltamisala
   Tässä suosituksessa käsitellään aggressiivista verosuunnittelua välittömän verotuksen alalla.
   Sitä ei sovelleta sellaisten unionin säädösten soveltamisaloilla, joiden toimintaan suosituksen sisältö voisi vaikuttaa.
   2.   Määritelmät
   Tässä suosituksessa tarkoitetaan

               a)

               ’verolla’ tulo-, yhteisö- ja soveltuvin osin myyntivoittoveroa sekä näiden verojen luonteista lähdeveroa;

               b)

               ’tuloilla’ kaikkia eriä, jotka on määritelty tuloiksi jäsenvaltion sellaisen kansallisen oikeuden mukaan, jossa käsitettä käytetään, ja soveltuvin osin myyntivoitoiksi määriteltyjä eriä.

         3.   Sääntöjen soveltamista koskeva rajoitus kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi

               3.1

               Jos jäsenvaltiot ovat keskenään tai kolmansien maiden kanssa kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tekemissään sopimuksissa sitoutuneet jättämään tietyn tuloerän verottamatta, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että tällaista sitoumusta sovelletaan ainoastaan silloin, kun erä on veronalainen toisessa sopimuspuolessa.

               3.2

               Edellä olevan 3.1 kohdan täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioita pyydetään sisällyttämään asianmukainen lauseke kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tekemiinsä sopimuksiin. Tällainen lauseke voisi olla seuraava:
               ”Jos tässä sopimuksessa määrätään, että tiettyä tuloerää verotetaan ainoastaan yhdessä sopimusvaltiossa tai että sitä voidaan verottaa yhdessä sopimusvaltiossa, toista sopimusvaltiota voidaan estää verottamasta tällaista erää ainoastaan, jos kyseinen erä on veronalainen ensimmäisessä sopimusvaltiossa.”
               Monenvälisissä sopimuksissa viittaus ”toiseen sopimusvaltioon” olisi korvattava viittauksella ”muihin sopimusvaltioihin”.

               3.3

               Jos jäsenvaltiot kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi myöntävät yksipuolisten kansallisten sääntöjen nojalla verovapautuksen tietylle sellaiselta toiselta oikeudenkäyttöalueelta lähtöisin olevalle tuloerälle, jossa kyseinen erä ei ole veronalainen, jäsenvaltioita pyydetään huolehtimaan siitä, että kyseinen erä verotetaan.

               3.4

               Sovellettaessa 3.1, 3.2 ja 3.3 kohtaa tuloerää olisi pidettävä veronalaisena, jos sitä kohdellaan verotettavana eränä asianomaisella oikeudenkäyttöalueella ja sitä ei ole vapautettu verosta eikä siihen sovelleta täysimääräistä verohyvitystä eikä nollaverotusta.

         4.   Yleinen väärinkäytösten vastainen sääntö

               4.1

               Jäsenvaltioiden olisi sellaisen aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, joka ei sisälly niiden erityisiin veronkierron vastaisiin sääntöihin, otettava käyttöön yleinen väärinkäytösten vastainen sääntö, joka on mukautettu kotimaisiin ja unionin sisäisiin rajat ylittäviin tilanteisiin sekä tilanteisiin, joissa on mukana kolmansia maita.

               4.2

               Edellä olevan 4.1 kohdan täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioita pyydetään sisällyttämään seuraava säännös kansalliseen lainsäädäntöönsä:
               ”Sellaista keinotekoista järjestelyä tai keinotekoisten järjestelyjen sarjaa, joka on otettu käyttöön ennen kaikkea verotuksen välttämiseksi ja joka johtaa veroetuun, ei saa ottaa huomioon. Kansallisten viranomaisten on käsiteltävä näitä järjestelyjä verotustarkoituksessa niiden taloudellisen sisällön perusteella.”

               4.3

               Sovellettaessa 4.2 kohtaa järjestelyllä tarkoitetaan mitä tahansa liiketoimea, järjestelmää, toimea, toimintaa, sopimusta, avustusta, yhteisymmärrystä, lupausta, sitoumusta tai tapahtumaa. Järjestelyyn voi sisältyä useampi kuin yksi vaihe tai osa.

               4.4

               Sovellettaessa 4.2 kohtaa järjestely tai järjestelyjen sarja on keinotekoinen, jos sillä ei ole kaupallista merkitystä. Määritettäessä, onko järjestely tai järjestelyjen sarja keinotekoinen, kansallisia viranomaisia pyydetään harkitsemaan, sisältyykö niihin yksi tai useampi seuraavista tilanteista:

                           a)

                           järjestelyn muodostavien yksittäisten vaiheiden oikeudellinen luonnehdinta on ristiriidassa koko järjestelyn oikeudellisen sisällön kanssa;

                           b)

                           järjestely tai järjestelyjen sarja toteutetaan tavalla, jota ei yleensä voida käyttää hyväksyttävässä liiketoiminnassa;

                           c)

                           järjestelyyn tai järjestelyjen sarjaan sisältyy seikkoja, joilla on toistensa korvaava tai peruuttava vaikutus;

                           d)

                           toteutetut liiketoimet ovat luonteeltaan kehämäiset;

                           e)

                           järjestelystä tai järjestelyjen sarjasta johtuu merkittävä veroetu, mutta sillä ei ole vaikutusta verovelvollisen ottamiin liiketoimintariskeihin eikä verovelvollisen rahavirtoihin;

                           f)

                           odotettu voitto ennen veroja on vähäinen verrattuna odotetun veroedun määrään.

               4.5

               Sovellettaessa 4.2 kohtaa järjestelyn tai järjestelyjen sarjan tarkoituksena on verotuksen välttäminen, kun – riippumatta siitä, mitkä verovelvollisen subjektiiviset aikomukset ovat – järjestelyllä tai järjestelyjen sarjalla syrjäytetään sellaisten verosäännösten tavoite, henki ja tarkoitus, joita sovellettaisiin muussa tapauksessa.

               4.6

               Sovellettaessa 4.2 kohtaa tiettyä tarkoitusta on pidettävä olennaisena, jos mahdollinen muu tarkoitus, joka järjestelyllä tai järjestelyjen sarjalla on tai voisi olla, vaikuttaa enimmilläänkin olevan vähäpätöinen, kun kaikki asiaan liittyvät näkökohdat otetaan huomioon.

               4.7

               Määritettäessä, onko järjestely tai järjestelyjen sarja johtanut 4.2 kohdassa tarkoitettuun veroetuun, kansallisia viranomaisia pyydetään vertailemaan verovelvolliselle kyseisen järjestelyn tai järjestelyjen sarjan perusteella maksettavaksi tulevan veron määrää määrään, joka verovelvollisen olisi maksettava samoissa olosuhteissa, jos järjestelyä tai järjestelyjen sarjaa ei olisi toteutettu. Tässä yhteydessä on hyödyllistä tarkastella, esiintyykö yksi tai useampi seuraavista tilanteista:

                           a)

                           määrä ei sisälly veropohjaan;

                           b)

                           verovelvollinen hyötyy vähennyksestä;

                           c)

                           verotuksellinen tappio syntyy;

                           d)

                           lähdeveroa ei kanneta;

                           e)

                           ulkomainen vero vähennetään.

         5.   Seuranta
   Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen noudattamiseksi, sekä kaikki tällaisiin toimenpiteisiin tekemänsä muutokset.
   Komissio julkaisee kertomuksen tämän suosituksen soveltamisesta kolmen vuoden kuluttua sen antamisesta.
   6.   Osoitus
   Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2012.

            Komission puolesta

         Algirdas ŠEMETA

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 310, 25.11.2009, s. 34.

      (2)  EUVL L 345, 29.12.2011, s. 8.

      (3)  EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49.