Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007SC0620

Suositus: neuvoston päätös, liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisesta  /* SEK/2007/0620 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.5.2007SEK(2007) 620 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. TaustaaPerustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkisen talouden alijäämä 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos alijäämäsuhde on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, taikka jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa) ja b) ylittääkö julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos velkasuhde pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa.).Perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[2],[3] 4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä.Komissio käynnisti Kreikan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 19. toukokuuta 2004 antamalla 104 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, koska julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka oli 103 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003[4]. Neuvosto päätti komission suosituksesta 5. heinäkuuta 2004, että Kreikan ylijäämä oli 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti liiallinen[5]. Samanaikaisesti komission suosituksen perusteella neuvosto antoi Kreikalle 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen[6] julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2005. Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2005 104 artiklan 8 kohdan ja komission suosituksen perusteella, ettei tuloksellisia toimia ollut toteutettu 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun suosituksen perusteella suosituksessa asetetussa ajassa[7]. Helmikuun 17. päivänä 2005 neuvosto päätti[8] komission suosituksen perusteella 104 artiklan 9 kohdan nojalla vaatia Kreikkaa toteuttamaan liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet ja pidensi määräaikaa alijäämän korjaamiseksi vuodella eli vuoteen 2006.Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tekemässä päätöksessään neuvosto totesi, että ”Kreikan on mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuonna 2006 lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne i) panemalla tiukasti täytäntöön parlamenttinsa hyväksymä vuoden 2005 talousarvio; ii) toteuttamalla vuonna 2006 pysyviä sopeutustoimenpiteitä, joiden johdosta alijäämää korjataan vähintään 0,6 prosenttiyksikköä BKT:stä”. Lisäksi neuvosto vaati, että Kreikan on edelleen pyrittävä ”kartoittamaan ja hallitsemaan muita velkatason muutokseen vaikuttavia tekijöitä kuin nettoluotonottoa varmistaakseen, että julkinen velka vähenee riittävästi suhteessa BKT:hen ja lähestyy viitearvoa riittävän nopeasti liiallisen alijäämän korjaamiseksi” ja ”yhä parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä” . Neuvosto vaati Kreikkaa toimittamaan viimeistään 21. maaliskuuta 2005 kertomuksen, jossa ilmoitetaan neuvoston suositusten perusteella tehdyt päätökset, ja tämän jälkeen säännölliset edistymiskertomukset.Lisäksi neuvosto kehotti ”Kreikkaa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä kohti lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla julkisen talouden suhdannetasoitettua alijäämää vuosittain vähintään 0,5 % BKT:stä” .Taulukko 1 : Neuvoston 17. helmikuuta 2005 hyväksymä sopeutus% suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu | 2004 | 2005 | 2006 |Julkisen talouden rahoitusasema suhdannetasoitetun rahoitusaseman muutos rakenteellisen rahoitusaseman muutos Julkinen bruttovelka p.m.: BKT:n kasvu (%) | -5,5 noin 112 3,8 | -3,6 +1,7 noin 112 3,3 | alijäämä <3 vähintään +0,6 noin 110 3,3 |Huom .: Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.Lähde : Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla Kreikalle esitetty neuvoston vaatimus, jossa viitataan komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen.Komissio antoi 6. huhtikuuta 2005 neuvostolle tiedonannon[9], jossa se katsoi, että Kreikan siihen mennessä tekemät päätökset olivat neuvoston päätöksen mukaisia eikä liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä tuossa vaiheessa tarvittu lisätoimenpiteitä. Komission tiedonanto perustui maaliskuussa 2005 uudelleen tarkistettuun Kreikan vakausohjelmaan ja Kreikan viranomaisten 29. maaliskuuta esittämään julkiseen sitoumukseen supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2006 talousarvioluonnoksessa. Uudelleen tarkistettua vakausohjelmaa ja sitoumusta pidettiin neuvoston päätöksessä edellytettynä täytäntöönpanokertomuksena. Neuvosto yhtyi komission arvioon 12. huhtikuuta 2005 pitämässään kokouksessa.Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston mukaan korjattu.2. Viimeaikainen alijäämäkehitysNiiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on toimittanut saatuaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[10] mukaisen Kreikan ilmoituksen huhtikuussa 2007, sekä komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella julkisyhteisöjen nimellisalijäämä vuonna 2006 oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen[11]. Alijäämäluku sisältää tilapäisiä tuloja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseessä ovat eläkesitoumusten siirtämisestä sosiaaliturvaan johtuvat pankkien maksut ja lykkääntyneet maksut. Tämä tulos vastaa 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehtyä neuvoston päätöstä, kun kyseessä on nimellisen alijäämän supistaminen alle 3 prosentin viitearvon vuoteen 2006 mennessä. Tulos vastaa myös joulukuussa 2005 tarkistetussa Kreikan vakausohjelmassa esitettyä tavoitetta .Tulopuolen pääasialliset toimenpiteet vuonna 2006 olivat veronkierron torjuminen, kiinteistöveron uudistus sekä polttoaineen ja tupakan valmisteverojen korotus. Vuoden 2006 jälkipuoliskolla toteutettiin myös muita tuloja lisääviä toimenpiteitä kyseisen vuoden talousarvion toteutuksen turvaamiseksi. Näitä toimenpiteitä olivat yritysten ja pankkien maksaman tuloveron ennakkomaksujen korotus, polttoaineen ja tupakan valmisteveron lisäkorotukset ja matkapuhelinliittymämaksujen veronkorotus. Menopuolen tärkeimmät toimenpiteet olivat seuraavat: palkkojen ja toimintamenojen pitäminen kurissa, julkisia yrityksiä ja yhteisöjä koskeva uusi kehys (DEKO), jonka tarkoituksena on järkiperäistää julkisten menojen käyttöä ja tehostaa resurssinjakoa, sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä annettu uusi lainsäädäntö, jolla helpotetaan investointeja pieniin ja suuriin infrastruktuurihankkeisiin lisäämättä talousarviopaineita. Alun perin budjetoitiin tilapäisiä tuloja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niitä pidettiin alijäämää supistavina. Tulot osoittautuivat kuitenkin ristiriitaisiksi EKT-95:n kanssa eikä niitä otettu huomioon Eurostatin huhtikuussa 2007 antamissa alijäämätiedoissa. Tämän olisi pitänyt kasvattaa alijäämätulosta vastaavalla määrällä. Alhaisemmat tilapäiset tulot korvautuivat kuitenkin kokonaisuudessaan swap-sopimusten tarkistamisella ylöspäin[12],[13].Tulot ja menot vaikuttivat lähes yhtä paljon nimelliseen mukautukseen, joka oli lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 alijäämä oli ollut 5 ½ prosenttia. Suhteessa BKT:hen kokonaistulot kasvoivat 1 ½ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen osuus oli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Jäljellä jäävä 1 prosenttiyksikkö johtuu lisääntyneistä sosiaaliturvamaksuista ja muista tuloista, myös pääomasiirroista (EU:n tulonsiirrot). Kokonaismenot laskivat 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä perusmenojen (½ % suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen (¼ % suhteessa BKT:hen) laskun vuoksi. Myös pääomamenot vähenivät noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 2 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen neuvoston päätöksen mukaisesti.Vuoden 2006 alijäämä on 3 ½ prosenttiyksikköä pienempi suhteessa BKT:hen kuin vuonna 2003, joka oli liiallista alijäämää koskevan menettelyn käynnistämisen viitevuosi, ja 5 ¼ prosenttiyksikköä pienempi suhteessa BKT:hen kuin vuonna 2004, jolloin alijäämä oli suurimmillaan eli 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämä koheni vastaavasti 2 ¾ ja lähes 4 ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka julkista taloutta sopeutettiin tällä ajanjaksolla, kokonaistuotannon kasvu oli vahvaa. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidulla muutoksella mitattuna julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen merkitsi 4 ½ prosenttiyksikön suuruisia julkisen talouden toimia suhteessa BKT:hen vuosina 2004–2006. Kun alenevan korkorasituksen vaikutusta ei oteta huomioon, julkisen talouden sopeuttamistoimet olivat 3 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Nämä numerotiedot ylittävät huomattavasti 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä suositellun sopeutuksen, mikä onkin perusteltua, kun otetaan huomioon alijäämäsarjan tarkistaminen ylöspäin neuvoston päätöksen tekemisen jälkeen.Alijäämälukuja tarkistetaan tavallisesti – ylöspäin tai alaspäin – sen jälkeen kun ensimmäinen tulos on julkaistu kevään ilmoituksessa. Tarkistusten tekeminen on tavanomaista kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta. Yleensä tarkistukset ovat suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Kreikan julkisen talouden tileihin on kuitenkin tehty huomattavia tarkistuksia vuodesta 2004 lähtien (ks. tummennettu laatikko). Tarkistuksia tehtiin, koska Eurostat oli esittänyt toimitettuja tietoja koskevia varaumia. Tarkistukset olivat tulosta toimenpiteistä, joita on toteutettu julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi, kuten 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa ja 17. helmikuuta 2005 tehdyssä päätöksessä edellytetään. Näiden toimenpiteiden ansiosta Eurostat vahvisti Kreikan julkisen talouden alijäämä- ja velkaluvut, jotka oli ilmoitettu lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007. Vaikka Kreikan julkisen talouden alijäämän tulevia tarkistuksia ei voida sulkea pois, kun otetaan huomioon, millainen ero on tämänhetkisen ilmoituksen mukaisen alijäämän ja alijäämän viitearvon välillä, on suhteellisen epätodennäköistä, että julkisen talouden tilien mahdolliset tulevat tarkistukset nostavat vuoden 2006 alijäämän yli 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Tämä on vieläkin epätodennäköisempää, jos Eurostat vahvistaa Kreikan lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007 ilmoittamat tarkistetut BKT-sarjat myöhemmin tänä vuonna.3. Alijäämäennusteet vuodelle 2007 ja siitä eteenpäinKomission kevään 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2007 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen[14] ja kokonaistuotannon kasvu on 3 ¾ prosenttia. Mukana on menoja säästäviä pysyviä lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja määrältään samansuuruisia kertaluonteisia lisätuloja. Valtiovarainministeriö ilmoitti näistä lisätoimenpiteistä ja -tuloista komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen[15] koontipäivään mennessä. Joulukuussa 2006 esitetyn tarkistetun Kreikan vakausohjelman mukaan vuoden 2007 virallinen alijäämätavoite oli myös 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä mainitut toimenpiteet eivät kuitenkaan sisältyneet tähän viralliseen alijäämälukuun. Kevään 2007 talousennusteeseen sisältyy kertaluonteisia tuloja kaiken kaikkiaan noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmaan tällaisia tuloja ei sisälly lainkaan. Kevään talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä olisi ilman kertaluonteisia eriäkin viitearvon alapuolella eli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2008 politiikan säilyessä muuttumattomana alijäämä kasvaisi hieman, eli se olisi 2 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta kertaluonteisiin eriin ei enää turvauduttaisi. Alijäämäennusteet viittaavat liiallisen alijäämän realistiseen ja kestävään korjaukseen.Vaikka huhtikuussa ilmoitettiin pysyvistä lisätoimenpiteistä ja kertaluonteisista toimenpiteistä, kevään talousennusteessa vuoden 2007 alijäämäennuste on samanlainen, ei parempi, kuin vakausohjelmassa esitetty tavoite. Näiden uusien toimenpiteiden vaikutuksen arvioidaan erityisesti tasoittuvan seuraavista syistä: i) kevään talousennusteen varovaisemmat kasvuennusteet ja ii) se seikka, että vakausohjelmassa esitetyt pysyvät toimenpiteet ovat komission mielestä riittämättömiä täysin korvaamaan kertaluonteisten tulojen laskun 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (huhtikuussa ilmoitettuja eriä lukuun ottamatta) ½ prosenttiin vuonna 2007.Vuoden 2007 talousarvion pääasialliset toimenpiteet ovat tulopuolella henkilökohtaisen tuloverotuksen uudistus ja polttoaineiden valmisteveron lisäkorotus vuonna 2007 samalla, kun viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet tiukentamaan veronkierron vastaisia toimiaan. Menopuolella perusmenojen vuotuisen kasvun ennustetaan jäävän alle nimellisen BKT:n kasvun. Yhdessä korkokustannusten jatkuvan laskun kanssa tämän pitäisi johtaa kokonaismenojen vähenemiseen prosenttiosuutena BKT:stä. Kokonaismenojen vähenemisessä auttaa julkisten palkkakustannusten kokonaismäärän (noin 25 % kaikista perusmenoista) kasvun hidastuminen, sillä talousarvion mukaan tämä kasvu ei ylitä 6 prosenttia, ja välillisten julkisten menojen huomattava supistuminen (lähinnä hallintokustannuksia ja julkisista hankinnoista aiheutuvia kustannuksia).Vuoden 2007 alijäämäennuste merkitsisi ¼ prosenttiyksikön nimellistä supistusta suhteessa BKT:hen vuoteen 2006 verrattuna. Tämän sopeutuksen odotetaan johtuvan lähes kokonaisuudessaan pysyvistä toimenpiteistä, joista ilmoitettiin komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen koontipäivään mennessä. Kokonaistulojen odotetaan pienenevän alle ¼ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen korotukset korvaisivat vain osittain tulojen vähennykset, jotka aiheutuvat eläkerahastojen haltuunotosta, ja, vähäisemmässä määrin, välittömän verotuksen kevenemisestä (joka johtuu henkilökohtaisen tuloveron alentamisesta). Kokonaismenojen ennustetaan supistuvan ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Pääasiallisena syynä ovat alentuneet korkomenot, julkinen kulutus ja kiinteän pääoman bruttomuodostus. Rakenteellinen parannus olisi noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin rakenteellinen alijäämä olisi noin 3 ¾ prosenttia vuonna 2007.Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan vuoden 2007 sopeutusvauhti jää alle 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä täsmennetyn rakenteellisen vähimmäisparannuksen (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) liiallisen alijäämän korjauksen jälkeisellä ajanjaksolla eikä se ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Joulukuun 2006 tarkistetusta vakausohjelmasta antamassaan lausunnossa[16] neuvosto totesi, että ohjelmassa ei suunniteltu rahoitusasemaan liittyvän keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista (Kreikan osalta tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema) ohjelmakaudella (joka päättyy vuonna 2009)[17]. Neuvosto lisäsi, että ohjelman mukaista sopeutusvauhtia kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta pitäisi kiristää liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina, varsinkin vuoden 2007 jälkeen, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.4. Velkakehitys ja ennusteetVuosina 2003–2006 bruttovelkasuhteen kehitys ei täysin heijastanut julkisen talouden rahoitusasemaa ja talouden yleistä kehitystä. Nimellisen BKT:n kasvu oli vahvaa (keskimäärin yli 7 ½ prosenttia vuosittain eli yli EU:n keskiarvon useina vuosina), korkomenot laskivat ja perusjäämä koheni, mutta velkasuhde supistui ainoastaan 3 ¾ prosenttiyksikköä vuosina 2003–2006.Velan supistumista ajoi ennen kaikkea nimellisen BKT:n kasvu, joka korvasi reilusti korkomenojen velkaa kasvattavan vaikutuksen. Nimellisen BKT:n kasvun ja korkomenojen yhteisvaikutus (lumipallovaikutus) vaikutti velan supistumiseen 8 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusjäämä vaikutti velkaa kasvattavasti vuoteen 2005 saakka (3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), mutta vuonna 2006 ensimmäistä kertaa vuoden 2003 jälkeen perusjäämä muuttui ylijäämäiseksi ja supisti omalta osaltaan velkasuhdetta noin 2 prosenttiyksikköä.Huomattavat velkaa lisäävät virta-varanto-korjauserät, joiden suuruus oli yhteensä noin 4 ¼ prosenttiyksikköä vuosina 2004–2006, hillitsivät kuitenkin velan nopeampaa supistumista siitäkin huolimatta, että yksityistämistuloja oli 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Viime vuosina virta-varanto-korjauserät ovat kuitenkin olleet huomattavasti aiempia vuosia pienempiä. Lisäksi nyt on käytettävissä paljon yksityiskohtaisempaa tietoa kustakin virta-varanto-korjauserien osatekijästä ja tilastolliset erot ovat pienentyneet, mikä parantaa ilmoitettujen tietojen vakautta. Vuonna 2004 velkaa kasvattavat virta-varanto-korjauserät olivat 1 prosentti suhteessa BKT:hen ja johtuivat lähinnä keskushallinnon pankkitalletusten karttumisesta. Vuonna 2005 joukkovelkakirjoja laskettiin liikkeeseen yli alijäämän. Suurimpana syynä oli maksamattomien terveydenhuoltomenojen maksaminen. Vuonna 2006 virta-varanto-korjauserät olivat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja johtuivat erityisesti yhä karttuvista pankkitalletuksista (0,6 % suhteessa BKT:hen), siitä seikasta, että suurin osa tuloista, jotka aiheutuvat edellä mainittujen eläkesitoumusten siirrosta sosiaaliturvajärjestelmään, oli vielä saamatta (0,5 % suhteessa BKT:hen),[18] EU:n talousarviosta odotettavissa olevista maksuista (0,6 % suhteessa BKT:hen), puolustustarvikkeiden ostosta aiheutuvista maksuista, jotka lisäävät alijäämää toimitusten yhteydessä (0,4 % suhteessa BKT:hen), oman pääoman myynnistä (-1,4 % suhteessa BKT:hen), tilastollisista eroista (0,6 % suhteessa BKT:hen) sekä joistakin pienemmistä muuttujista[19].Kreikan vakausohjelman joulukuun 2006 tarkistuksessa pyritään asteittain nopeuttamaan huomattavasti velan supistumista suhteessa BKT:hen vuodesta 2006 12 ¾ prosenttiyksiköllä vuoteen 2009 mennessä. Kasvava perusylijäämä (7 ¼ prosenttiyksikköä) yhdistettynä velkaa supistavaan lumipallovaikutukseen (joka on nimellisen BKT:n vahvan kasvun ansiosta samansuuruinen) olisivat keskeiset liikkeellepanevat voimat. Tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan myös velkaa lisäävien virta-varanto-korjauserien vähenevän huomattavasti eli 1 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009. Ohjelmasta antamassaan lausunnossa neuvosto totesi, että velkasuhde ei ehkä kehity vuoden 2007 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan suotuisien kasvuennusteiden ja edellä mainittujen alijäämätavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi. Se lisäsi, että velkasuhde näytti kuitenkin supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan supistumisvauhti on hieman vakausohjelmaa hitaampi, ja velka olisi noin 97 ½ prosenttia vuonna 2008, jos politiikkaa ei muuteta. Tämän velkakehityksen perusteella velkasuhde vaikuttaa olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa.5. KREIKAN ESITÄMIEN TILASTOTIETOJEN VAKAUTTA KOSKEVIA HUOMIOITAHeinäkuun 5. päivänä 2004 annetun neuvoston suosituksen ja 17. helmikuuta 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti Kreikan tulisi ”[parantaa] julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä”.Kreikan tilastokeskus on toteuttanut toimenpiteitä komissiolle ilmoitettavien alijäämä- ja velkatietojen laadun parantamiseksi. Näihin sisältyy erityisesti uudenlainen selvitys tietojen keräämiseksi sosiaaliturvaviranomaisilta, paikallishallinnolta ja keskushallinnon elimiltä (muilta kuin valtiolta) neljännesvuosittain ja oikea-aikaisesti. Aiemmin selvitys tehtiin vuosittain, ja tulokset olivat usein saatavilla vasta kahden tai kolmen vuoden kuluttua. Nyt selvityksen rahoitusosuuden tuloksia myös verrataan järjestelmällisesti Kreikan keskuspankin keräämiin, saatavilla oleviin pankkitilastotietoihin. Tilastokeskus myös analysoi yksityiskohtaisemmin julkisiin yrityksiin tehtyjä pääomalisäyksiä kirjatakseen ne oikein alijäämään tai rahoitustaloustoimina noudattaen näin Eurostatin perusteita. Terveydenhuoltomenot siirrettiin suoriteperusteiseen kirjanpitoon aiemman kassaperusteisen kirjanpidon sijasta. Tilastokeskus muutti myös puolustusmenojen, EU:n talousarviosta tehtävien siirtojen, verojen ja hallinnon sisäisten siirtojen kirjausmenettelyjä Eurostatin ehdotusten mukaisesti. Kreikan tilastoviranomaiset ovat myös ryhtyneet noudattamaan useita muita Eurostatin esittämiä teknisiä suosituksia, jotka luetellaan menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä laaditussa raportissa. Tilastolliset erot vähenivät huomattavasti näiden parannusten ansiosta vuosina 2002–2005. Tämän seurauksena Eurostat poisti 23. lokakuuta 2006 varaumansa, joka koski Kreikan ilmoittamien, valtion alijäämää ja velkaa koskevien numerotietojen laatua, ja vahvisti kyseiset numerotiedot. Asia vahvistettiin vielä uudelleen huhtikuussa 2007. Vaikka selvittämättömiä eroja on edelleen, niitä on huomattavasti aiempaa vähemmän.Kreikan julkisen talouden tilien tarkistaminen vuodesta 2004 lähtienSyyskuussa 2004 kaksi kuukautta sen jälkeen, kun neuvosto oli todennut, että Kreikalla oli liiallinen alijäämä, Kreikan viranomaiset esittivät uudessa ilmoituksessa tarkistetut tiedot, joiden mukaan julkisen talouden alijäämä oli ylittänyt 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodesta 2000 lähtien. Varsinkin vuosien 2000–2003 alijäämälukuja tarkistettiin kunkin vuoden osalta ylöspäin yli kahdella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen (ks. taulukko). Myös velkalukuja tarkistettiin ylöspäin yli 7 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2004 arvioidut alijäämäluvut merkitsivät 2,3 prosentin tarkistusta ylöspäin ja velkaluvut 14 prosentin tarkistusta ylöspäin suhteessa BKT:hen.[20]Tietoja tarkistettiin Kreikan viranomaisten vuosilta 2000–2003 toimittamien uusien tietojen perusteella. Tiedot esitettiin Eurostatin pyynnöstä, ja ne perustuivat EKT-95-tilinpitokehyksen tarkempaan soveltamiseen. Ilmoitettuja tietoja tarkasteltuaan Eurostat vahvisti uudet vuosien 2000–2003 luvut 23. syyskuuta 2004[21].Maaliskuun 2005 ilmoituksessa varsinkin vuosien 2002–2003 alijäämää koskevia tietoja tarkistettiin edelleen. Pääasialliset syyt olivat i) se seikka, ettei tulevia terveydenhuoltoalan maksuja ollut kirjattu asianmukaisesti menojen syntyessä ja ii) sosiaaliturvarahastojen ylijäämien tarkistaminen alaspäin 0,1 prosenttia vuonna 2002 ja 0,2 prosenttia vuonna 2003. Vuosien 2002 ja 2003 velkalukuja tarkistettiin myös hieman alaspäin. Tämä johtui lähinnä erään keskinäisen vakuutusrahaston uudelleenluokittelusta sosiaaliturva-alalla. Eurostat ei vahvistanut maaliskuussa 2005, syyskuussa 2005 ja huhtikuussa 2006 ilmoitettuja tietoja siitä huolimatta, että ilmoitettuja alijäämä- ja velkalukuja oli tarkistettu useaan otteeseen.[22]Eurostat teki 29. toukokuuta ja 2. kesäkuuta välisellä ajanjaksolla sekä 27.–29. syyskuuta 2006 menetelmiä koskevan tarkastuskäynnin[23] Kreikassa. Tarkastuskäynti johti Eurostatin ja Kreikan viranomaisten väliseen sopimukseen, jossa selvennetään Eurostatin tiedotteissa (26. syyskuuta 2005 ja 24. huhtikuuta 2006) mainittuja avoimia kysymyksiä. Nämä kysymykset koskivat liiketoimien kirjaamista EU:n talousarvioon, sosiaaliturvan tilejä ja muiden vuosien 2002–2005 saamisten ja velkojen määriä. Eurostat sopi 29. syyskuuta 2006 Kreikan viranomaisten kanssa muiden keskushallinnon elinten ja sosiaaliturvarahastojen ylijäämien supistamisesta (vuosien 2002–2005 sääntömääräisestä budjetista saatujen siirtojen oikaisut sekä tietolähteiden muutos vuonna 2005). Tarkistusten suuruus oli ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005. Varsinkin sosiaaliturvarahastojen ylijäämien tarkistus alaspäin merkitsi noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain. Tämän seurauksena alijäämä- ja velkatietoja tarkistettiin jälleen kerran. Eurostat poisti Kreikan julkisen talouden alijäämä- ja velkalukuja koskevat varaumansa ja vahvisti ilmoitetut tiedot.[24]Huhtikuun 2007 ilmoituksessa vuoden 2004 ja varsinkin vuoden 2005 alijäämälukuja tarkistettiin edelleen ylöspäin. Vuoden 2004 lisäys johtui pääosin uusista tiedoista, jotka koskivat siirtojen kirjaamisajankohtaa EU:n talousarvioon, ja se korvautui osittain verosaatavien tarkistuksella ylöspäin. Vuoden 2005 lisäys johtui pääosin muiden keskushallinnon elinten ylijäämien supistumisesta.[pic]Taulukko2: Kreikkaa koskevien tietojen tarkistus – liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä maaliskuusta 2004 huhtikuuhun 2007 ilmoitetut tiedot6. PÄÄTELMÄTJulkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 mutta supistui 2,6 prosenttiin vuonna 2006 eli oli alle 3 prosentin viitearvon. Alijäämän supistamisen taustalla kyseisellä ajanjaksolla olevat toimenpiteet ovat pääosin pysyviä, vaikka vuonna 2006 turvauduttiinkin kertaluonteisiin toimenpiteisiin, joiden suuruus oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 4 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 vuodesta 2004 eli enemmän kuin neuvosto suositteli. Tämä onkin perusteltua, kun otetaan huomioon Kreikan alijäämäsarjan tarkistaminen ylöspäin neuvoston suositusten antamisen jälkeen. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan supistuvan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (mukana ovat kertaluonteiset toimenpiteet, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta ilman niitäkin alijäämä olisi alle 3 prosenttia). Jos politiikka säilyy muuttumattomana, alijäämän odotetaan kasvavan hieman vuonna 2008, jolloin se olisi 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällöin ei kuitenkaan turvauduta kertaluonteisiin toimenpiteisiin ja rakenteellinen rahoitusasema kohenee yhä edelleen jonkin verran. Tämä osoittaa, että alijäämä on realistisesti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.Julkinen bruttovelka supistui vuoden 2004 108 ½ prosentista 104 ½ prosenttiin vuonna 2006, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan sen odotetaan supistuvan edelleen noin 97 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä (jos politiikka säilyy muuttumattomana). Velkasuhteen voidaan katsoa supistuvan riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.Kreikan tilastoviranomaiset ovat parantaneet menettelyitään, mikä on johtanut tilastollisten erojen huomattavaan vähenemiseen ja tietojen laadun kaikkinaiseen paranemiseen. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut ilmoitettujen tietojen laatua koskevat varaumansa.Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kreikan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksensä liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa.Taulukko 3: Julkisen talouden kehitys vuosina 2003–2008Julkisen talouden rahoitusasema | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |– Kokonaistulot | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |– Kokonaismenot | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |Joista: | – korkomenot | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |– kiinteän pääoman bruttomuodostus | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Perusjäämä | -0,7 | -2,4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Rakenteellinen rahoitusasema (1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |Rakenteellinen perusjäämä (1) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Julkinen bruttovelka (4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Velkasuhteen muutos (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |Seuraavien osuus: | – perusjäämä (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |– lumipallo-vaikutus (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |– virta-varanto-korjauserät (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |Pm BKT:n kasvu (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |Pm Tuotantokuilu | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä. (2) Ohjelman mukaiset suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema sekä tuotantokuilu ohjelmassa annettujen tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien mukaan. Vuoden 2007 osalta ohjelma ei sisältänyt kertaluonteisia toimenpiteitä (¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja pysyviä toimenpiteitä (myös ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), joista ilmoitettiin huhtikuussa 2007. Kokonaistulot ja -menot on mukautettu EKT-95:n yhdenmukaistettujen määritelmien mukaisesti. (3) Perustuu oletukseen siitä, ettei politiikkaa muuteta. (4) Bruttovelkasuhteen muutos voidaan osittaa seuraavasti: [pic] jossa t on aika; D on julkisen velan määrä, PD perusalijäämä, Y nimellinen BKT ja SF virta-varanto-korjauserät; i on vieraan pääoman keskikustannus ja y nimellisen BKT:n kasvu. Suluissa esitetään lumipallovaikutus. Lähteet: Komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste (KOM) ja joulukuussa 2006 esitetty tarkistettu vakausohjelma (VO) |Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston päätöksellä 2004/917/EY[25], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todettiin, että Kreikalla on liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 eli yli perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja julkinen bruttovelka oli 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon[26].(2) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[27] 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kreikalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoden 2005 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin.(3) Neuvosto katsoi 19 päivänä tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, että Kreikka ei ollut toteuttanut 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen perusteella tuloksellisia toimia[28]. Helmikuun 17 päivänä 2005 neuvosto päätti[29] komission suosituksen perusteella vaatia Kreikkaa 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti toteuttamaan liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet ja pidensi määräaikaa alijäämän korjaamiseksi vuodella eli vuoteen 2006.(4) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.(5) Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[30] 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.(6) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Kreikan ilmoituksen 1 päivänä huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:-  Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen[31] vuoden 2004 7,9 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 2006 eli alle 3 prosentin viitearvon. Tämä vastaa joulukuussa 2005 tarkistetussa Kreikan vakausohjelmassa esitettyä tavoitetta.-  Tulot ja menot vaikuttivat lähes yhtä paljon nimelliseen mukautukseen, joka oli lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 alijäämä oli ollut 5 ½ prosenttia. Suhteessa BKT:hen kokonaistulot kasvoivat 1 ½ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen osuus oli ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Jäljellä jäävä 1 prosenttiyksikkö johtuu lisääntyneistä sosiaaliturvamaksuista ja muista tuloista, myös pääomasiirroista (EU:n tulonsiirrot). Kokonaismenot laskivat 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä perusmenojen (½ % suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen (¼ % suhteessa BKT:hen) laskun vuoksi. Myös pääomamenot vähenivät noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kertaluonteiset tulot olivat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006.-  Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2007 edelleen ja on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua 2,4 prosentin virallista alijäämätavoitetta suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden talousennuste sisältää kuitenkin kertaluonteisia lisätuloja, joiden suuruus on ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menoja säästäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden suuruus on noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtiovarainministeriö ilmoitti näistä toimenpiteistä ja -tuloista komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen koontipäivään mennessä eivätkä ne sisälly joulukuun 2006 viralliseen tavoitteeseen. Tästä huolimatta kevään talousennusteen alijäämäennuste vuodeksi 2007 ei ole tavoitetta parempi, sillä näiden uusien toimenpiteiden vaikutus tasoittuu seuraavista syistä: i) kevään talousennusteen varovaisemmat kasvuennusteet ja ii) se seikka, että vuodeksi 2007 suunnitellut pysyvät toimenpiteet eivät komission mielestä riitä täysin korvaamaan kertaluonteisten tulojen laskua. Ilman kertaluonteisia eriäkin alijäämä jäisi alle viitearvon ja olisi 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2008 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos politiikka säilyy ennallaan (vuodeksi 2008 ei ole suunnitteilla kertaluonteisia eriä). Tämä osoittaa, että alijäämä on realistisesti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuonna 2007 noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos politiikka säilyy ennallaan, jonkin verran vuonna 2008. Arvioinnissa on otettava huomioon tarve edistyä kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Kreikan osalta on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema.-  Julkinen velka väheni suhteessa BKT:hen vuoden 2004 108 ½ prosentista 104 ½ prosenttiin vuonna 2006. Kevään 2007 talousennusteen mukaan velkasuhteen ennakoidaan supistuvan edelleen noin 97 ½ prosenttiin vuoden 2008 loppuun mennessä eli velkasuhde olisi edelleen runsaasti yli 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen voidaan katsoa supistuvan riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.(7) Kreikan tilastoviranomaiset ovat parantaneet menettelyitään, mikä on johtanut tilastollisten erojen huomattavaan vähenemiseen ja tietojen laadun kaikkinaiseen paranemiseen. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut ilmoitettujen tietojen laatua koskevat varaumansa.(8) Neuvoston näkemyksen mukaan Kreikan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2004/917/EY olisi kumottava,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kreikan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.2 artiklaKumotaan päätös 2004/917/EY.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Kreikan viimeisin ilmoitus on saatavilla osoitteessa:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 623. Julkisen talouden alijäämää ja julkista bruttovelkaa vuonna 2003 koskevia numerotietoja tarkistettiin useita kertoja (ks. tummennetussa laatikossa olevat tiedot). Viimeisimpien tietojen mukaan vuoden 2003 alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.[5] EUVL L 389, 30.12.2004, s. 25.[6] Kaikki Kreikan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta Internet-sivulta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] EUVL L 107, 28.4.2005, s. 24.[8] EUVL L 153, 16.6.2005, s. 29.[9] SEK(2005) 443.[10] Eurostatin tiedote nro 55/2007, 23. huhtikuuta 2007.[11] Tässä asiakirjassa BKT:llä viitataan tarkistamattomaan BKT-sarjaan, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen huhtikuussa 2007 annetun ilmoituksen liitteenä, eikä sillä viitata Kreikan viranomaisten lokakuussa 2006 ilmoittamiin ”tarkistettuihin” BKT-tietoihin, jotka voivat johtaa nimellisen BKT:n tarkistamiseen ylöspäin noin 26 prosentilla vuodesta 2000 lähtien. Tarkistus on yhä Eurostatin tarkasteltavana suuruutensa ja monimutkaisuutensa vuoksi.[12] EKT-95:ssä swapit ovat kahden osapuolen välisiä sitoumuksia, joissa vaihdetaan samasta velkamäärästä koituvia maksuvirtoja tietyksi ajaksi ja määrätyin ehdoin. Yleisimpiä ovat korkoswapit, termiineihin rinnastettavissa olevat valuuttaswapit ja valuuttaswapit (joita nimitetään myös koron- ja valuutanvaihtosopimuksiksi). Mitään maksuja, jotka seuraavat edellä mainituista, ei katsota omaisuustuloksi, ja kaikki suoritukset kirjataan rahoitustiliin.[13] EKT-95:tä on muutettu asetuksella (EY) N:o 2558/2001 (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 1), jonka mukaan swap-sopimuksiin liittyvät virrat ovat rahoitustaloustoimia, minkä vuoksi niitä ei sisällytetä julkisen talouden alijäämän laskentaan. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä nämä virrat kuitenkin katsotaan saman asetuksen mukaisesti koroksi. Kreikan tapauksessa swap-sopimuksiin liittyvät virrat ovat omalta osaltaan supistaneet julkisen talouden vuoden 2006 alijäämää. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä vaikutus on 0,29 prosenttia suhteessa BKT:hen.[14] Syyskuussa 2006 Kreikan viranomaiset ilmoittivat nimellisten BKT-numerotietojen tarkistamisesta ylöspäin 26 prosenttia. Tämä tarkistus voi merkitä sitä, että korkeamman BKT:n vaikutus nimittäjänä voi supistaa alijäämän hieman alle 2 prosenttiin. Alustavien arvioiden mukaan sivutuotteena seuraava bruttokansantulon (BKTL) tarkistus voi johtaa siihen, että Kreikan rahoitusosuus EU:n talousarvioon kasvaa alle ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällaisen rahoitusosuuden maksurästeinä voidaan joutua maksamaan kertakorvauksena noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä vaikutukset voivat näkyä vuoden 2007 rahoitusasemassa. Tuloksena saattaa olla 3 prosenttia lähellä oleva mutta sen alle jäävä alijäämä suhteessa BKT:hen. On kuitenkin korostettava, että nämä arviot perustuvat yksinomaan Kreikan ilmoitukseen. Lokakuussa 2006 BKTL-komitea lykkäsi Kreikan esittämiä tarkistettuja numerotietoja koskevaa lausuntoaan. Se antaa lausuntonsa myöhemmin vuonna 2007, kunhan Eurostat on saanut päätökseen perusteellisen analyysinsä Kreikan toimittamista tiedoista. Vasta sen jälkeen komissio voi tehdä päätöksen BKT:n lopullisesta tasosta ja sen tosiasiallisista vaikutuksista rahoitusosuuteen, jonka Kreikka maksaa EU:n talousarvioon.[15] Nämä toimenpiteet vahvistettiin lopullisesti liiallista alijäämää koskevasta menettelystä Kreikan 30. huhtikuussa 2007 esittämässä, 104 artiklan 9 kohdan nojalla esitetyn neuvoston suosituksen mukaisessa kertomuksessa.[16] EUVL C 70, 27.3.2007, s. 9.[17] Kreikan valtiovarainministeriö ilmoitti julkisesti 24. huhtikuuta, että Kreikan hallitus oli päättänyt aikaistaa määräaikaa keskipitkän aikavälin tavoitteen (eli tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion) saavuttamiseksi vuodesta 2012 vuoteen 2010. Tavoitteeseen on siis tarkoitus päästä kaksi vuotta aikaisemmin kuin Kreikan vakaus- ja kasvuohjelman joulukuun 2006 tarkistuksessa suunniteltiin. Tämä sitoumus vahvistettiin lopullisesti liiallista alijäämää koskevasta menettelystä Kreikan 30. huhtikuussa 2007 esittämässä, 104 artiklan 9 kohdan nojalla esitetyn neuvoston suosituksen mukaisessa kertomuksessa.[18] Maksu kymmenessä vuotuisessa erässä.[19] Ks. Eurostatin tiedote Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification , saatavilla osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Ks. myös Euroopan komissio, Julkinen talous EMUssa – 2005, European Economy, 3 , varsinkin I.1 kohta.[21] Eurostatin tiedote nro 117/2004.[22] Eurostatin tiedotteet nro 39/2005, 120/2005 ja 48/2006.[23] Menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3605/93 8 d ja 8 e artiklassa. Näillä tarkastuskäynneillä ”valvotaan toimitettujen toteutuneiden tietojen perustana olevia prosesseja ja julkisyhteisöjen tilejä sekä selvitetään seikkaperäisesti toimitettujen tietojen laatua”; tarkastuskäyntejä ”olisi suoritettava ainoastaan, jos [havaitaan] niiden tietojen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava, laadussa merkittäviä riskejä tai mahdollisia ongelmia etenkin sovellettavien menetelmien, käsitteiden ja luokitusten osalta”. Menetelmiä koskevasta tarkastuskäynnistä laadittu raportti on saatavilla osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostatin tiedote nro 139/2006.[25] EUVL L 389, 30.12.2004, s. 25.[26] Julkisen talouden alijäämää ja julkista bruttovelkaa vuonna 2003 koskevia tietoja tarkistettiin useita kertoja. Viimeisimpien tietojen mukaan alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.[27] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[28] EUVL L 107, 28.4.2005, s. 24.[29] EUVL L 153, 16.6.2005, s. 29.[30] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[31] Tässä päätöksessä BKT:llä viitataan tarkistamattomiin BKT-sarjoihin eikä Kreikan viranomaisten lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007 ilmoittamiin ”tarkistettuihin” BKT-tietoihin.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

               PERUSTELUT

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kumppanuuden perustava kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä 9. helmikuuta 1995, ja se tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999.

               Kroatian liittymisasiakirjan mukaan Kroatian tasavalta sitoutuu liittymään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden allekirjoittamiin tai tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin kyseisiin sopimuksiin liitettävällä pöytäkirjalla.

               Komissio valtuutettiin 14. syyskuuta 2012 annetulla neuvoston päätöksellä
                  1
                aloittamaan neuvottelut asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa  asiaan kuuluvien pöytäkirjojen tekemiseksi. Kirgisian tasavallan kanssa käydyt neuvottelut on saatu menestyksekkäästi päätökseen verbaalinoottien vaihdolla.

               Ehdotetulla pöytäkirjalla otetaan Kroatian tasavalta sopimuksen sopimuspuoleksi ja velvoitetaan EU laatimaan sopimus todistusvoimaisena toisintona kroaatin kielellä.

               Komissio arvioi neuvottelujen tulokset tyydyttäviksi ja ehdottaa pöytäkirjan allekirjoittamista ja tekemistä. Oheisella suosituksella komissio antaa suosituksen neuvoston päätökseksi sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi.

               Oheinen suositus esitetään yhdessä seuraavien kanssa:

               (ii)ehdotus neuvoston päätökseksi pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta sekä pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta

               (iii)ehdotus neuvoston päätökseksi pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kroatian tasavallan liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan nojalla Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta
                  2
               , jäljempänä ’sopimus’, sovitaan tekemällä sopimukseen pöytäkirja.

               (2)Neuvosto valtuutti 14 päivänä syyskuuta 2012 komission aloittamaan neuvottelut kyseisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa
                  3
               . Kirgisian tasavallan kanssa käydyt neuvottelut on saatu menestyksekkäästi päätökseen verbaalinoottien vaihdolla.

               (3)Komission tekemä pöytäkirja olisi hyväksyttävä Euroopan atomienergiayhteisön toimivaltaan kuuluvien seikkojen osalta.

               (4)Pöytäkirjan allekirjoittamiseen ja tekemiseen sovelletaan erillistä menettelyä niiden asioiden osalta, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Ainoa artikla

               Hyväksytään, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välisen kumppanuuden perustavaan kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän pöytäkirjan Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
                  4
               .

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan unioniin (neuvoston asiakirja 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Neuvoston ja komission päätös 1999/491/EY, EHTY, Euratom, tehty 12 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan välistä kumppanuutta koskevan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä (EUVL L 196, 28.7.1999, s. 48).

                     (3)
                  Neuvoston päätös valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan unioniin (neuvoston asiakirja 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Pöytäkirjan teksti sekä päätös pöytäkirjan allekirjoittamista Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta on julkaistu ...[lisätään EUVL-viite].


				|

		52013PC0586

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS Kroatian liittymisestä kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä 23 päivänä heinäkuuta 1990 tehtyyn yleissopimukseen   /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	PERUSTELUT
Vuonna 2011 hyväksytyn Kroatian
liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että Kroatia liittyy
liittyymisasiakirjan liitteessä I lueteltuihin yleissopimuksiin ja
pöytäkirjoihin ja että nämä yleissopimukset ja pöytäkirjat tulevat voimaan
Kroatian osalta ajankohtana, jonka neuvosto määrittää. Liittymisasiakirjan 3
artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto päättää yksimielisesti komission
suosituksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan kaikista liittymisen johdosta
tarvittavista mukautuksista kyseisiin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sekä
julkaisee mukautetut tekstit Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liittymisasiakirjan liitteessä I lueteltuihin
yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sisältyvät kaksinkertaisen verotuksen
poistamisesta etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun
yhteydessä 23. heinäkuuta 1990 tehty yleissopimus 90/436/ETY, jäljempänä
”välimiesmenettely-yleissopimus”, Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä
välimiesmenettely-yleissopimukseen 21. joulukuuta 1995 tehty sopimus,
välimiesmenettely-yleissopimuksen muuttamisesta 25. toukokuuta 1999 tehty
pöytäkirja ja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan,
Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan,
Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisestä
välimiesmenettely-yleissopimukseen 8. joulukuuta 2004 tehty sopimus.
Välimiesmenettely-yleissopimusta muutettiin 25. toukokuuta 1999 tehdyllä
pöytäkirjalla sekä 21. joulukuuta 1995 ja 8. joulukuuta 2004 tehdyillä
sopimuksilla.
Bulgaria ja Romania liittyivät
välimiesmenettely-yleissopimukseen vuoden 2005 liittymisasiakirjan nojalla.
Päätöksellä 2008/492/EY, joka tehtiin 23. kesäkuuta 2008, tehtiin mukautukset,
jotka aiheutuivat Bulgarian ja Romanian liittymisestä
välimiesmenettely-yleissopimukseen, ja vahvistettiin sen voimaantulopäivä,
sellaisena kuin se oli muutettuna Bulgarian ja Romanian osalta.
Tällä komission suosituksella neuvoston
päätökseksi on tarkoitus tehdä vuoden 2011 liittymisasiakirjan 3 artiklan
4 ja 5 kohdan mukaisesti tarvittavat mukautukset, jotka aiheutuvat
Kroatian liittymisestä edellä mainittuun välimiesmenettely-yleissopimukseen,
sekä määrittää sen voimaantulopäivä, sellaisena kuin se on muutettuna Kroatian
osalta.
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
Kroatian liittymisestä kaksinkertaisen
verotuksen poistamisesta etuyhteydessä keskenään olevien yritysten
tulonoikaisun yhteydessä 23 päivänä heinäkuuta 1990 tehtyyn yleissopimukseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja
erityisesti sen 3 artiklan 4 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[1],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Yleissopimus 90/436/ETY[3], jäljempänä
’välimiesmenettely-yleissopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä
23 päivänä heinäkuuta 1990, ja se tuli voimaan
1 päivänä tammikuuta 1995.
(2)       Välimiesmenettely-yleissopimusta
muutettiin 25 päivänä toukokuuta 1999 allekirjoitetulla pöytäkirjalla[4], 21 päivänä joulukuuta 1995
allekirjoitetulla sopimuksella[5],
8 päivänä joulukuuta 2004 allekirjoitetulla sopimuksella[6] ja 23 päivänä kesäkuuta 2008
tehdyllä päätöksellä 2008/492/EY[7].
(3)       Vuonna 2011 hyväksytyn
liittymisasiakirjan[8]
3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että Kroatia liittyy jäsenvaltioiden välillä
tehtyihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, jotka on lueteltu
liittymisasiakirjan liitteessä I. Niiden on määrä tulla Kroatian osalta voimaan
neuvoston määrittämänä päivänä.
(4)       Vuoden 2011
liittymisasiakirjan 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvoston on määrä tehdä
kaikki tarvittavat mukautukset, jotka aiheutuvat liittymisestä mainittuihin
yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sekä julkaista mukautetut tekstit Euroopan
unionin virallisessa lehdessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan välimiesmenettely-yleissopimus
seuraavasti:
1) Korvataan 2 artiklan 2 kohdan i–xxvii alakohta
seuraavasti:
”i) Belgiassa:
a) impôt des personnes physiques / personenbelasting
b) impôt des sociétés / vennootschapsbelasting
c) impôt des personnes morales / rechtspersonenbelasting
d) impôt des non-résidents / belasting der niet-verblijfhouders
e) taxe communale et la taxe
d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques / aanvullende
gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting
ii) Bulgariassa:
a) данък върху доходите на физическите лица
b) корпоративен данък
iii) Tšekissä:
a) daň z přijmů fyzických osob
b) daň z přijmů právnických osob
iv) Tanskassa:
a) indkomstskat til staten
b) den kommunale indkomstskat
c) den amtskommunale indkomstskat
v) Saksassa:
a) Einkommensteuer
b) Koerperschaftsteuer
c) Gewerbesteuer, jos tämä vero perustuu
myyntivoittoon
vi) Virossa:
a) tulumaks
vii) Irlannissa:
a) Cáin Ioncaim
b) Cáin Chorparáide
viii) Kreikassa:
a) φόρος εισοδήματος φυσικών προσώπων
b) φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων
c) εισφορά υπέρ των επιχειρήσεων ύδρευσης και αποχέτευσης
ix) Espanjassa:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Fisicas
b) Impuesto sobre Sociedades
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) Ranskassa:
a) impôt sur le revenu
b) impôt sur les sociétés
xi) Kroatiassa:
a) porez na dohodak
b) porez na dobit
xii) Italiassa:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche
b) imposta sul reddito delle società
c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) Kyproksessa:
a) Φόρος Εισοδήματος
b) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της yημοκρατίας
xiv) Latviassa:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) Liettuassa:
a) Gyventojų pajamų mokestis
b) Pelno mokestis
xvi) Luxemburgissa:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques
b) impôt sur le revenu des collectivités
c) impôt commercial, jos tämä vero perustuu
myyntivoittoon
xvii) Unkarissa:
a) személyi jövedelemadó
b) társasági adó
c) osztalékadó
xviii) Maltassa:
a) taxxa fuq l-income
xix) Alankomaissa:
a) inkomstenbelasting
b) vennootschapsbelasting
xx) Itävallassa:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
xxi) Puolassa:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych
b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) Portugalissa:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) Romaniassa:
a) impozitul pe venit
b) impozitul pe profit
c) impozitul pe veniturile obținute din România de
nerezidenți
xxiv) Sloveniassa:
a) dohodnina
b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) Slovakiassa:
a) daň z príjmov právnických osôb
b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) Suomessa:
a) valtion tuloverot / de statliga
inkomstskatterna
b) yhteisöjen tulovero / inkomstskatten för
samfund
c) kunnallisvero / kommunalskatten
d) kirkollisvero / kyrkoskatten
e) korkotulon lähdevero / källskatten å
ränteinkomst
f) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero /
källskatten för begränsat skattskyldig
xxvii) Ruotsissa:
a) statlig inkomstskatt
b) kupongskatt
c) kommunal inkomstskatt
xxviii) Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
a) Income Tax
b) Corporation Tax.”
2) Korvataan 3 artiklan 1 kohdan luettelo
seuraavasti:
”– Belgiassa:
De Minister van Financiën tai valtuutettu
edustaja,
Le Ministre des Finances tai valtuutettu edustaja,
– Bulgariassa:
Министъра на финансите или негов упълномощен
представител,
– Tšekissä:
Ministr financí tai valtuutettu edustaja,
– Tanskassa:
Skatteministeren tai valtuutettu edustaja,
– Saksassa:
Der Bundesminister der Finanzen tai valtuutettu
edustaja,
– Virossa:
Rahandusminister tai valtuutettu edustaja,
– Irlannissa:
The Revenue Commissioners tai valtuutettu
edustaja,
– Kreikassa:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών tai
valtuutettu edustaja,
– Espanjassa:
El Ministro de Economía y Hacienda tai valtuutettu
edustaja,
– Ranskassa:
Le Ministre chargé du budget tai valtuutettu
edustaja,
– Kroatiassa:
Ministar financija tai valtuutettu edustaja,
– Italiassa:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
tai valtuutettu edustaja,
– Kyproksessa:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών tai
valtuutettu edustaja,
– Latviassa:
Valsts ieņēmumu dienests,
– Liettuassa:
Finansu ministras tai valtuutettu edustaja,
– Luxemburgissa:
Le Ministre des Finances tai valtuutettu edustaja,
– Unkarissa:
a pénzügyminiszter tai valtuutettu edustaja,
– Maltassa:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi tai
valtuutettu edustaja,
– Alankomaissa:
De Minister van Financiën tai valtuutettu
edustaja,
– Itävallassa:
Der Bundesminister für Finanzen tai valtuutettu
edustaja,
– Puolassa:
Minister Finansów tai valtuutettu edustaja,
– Portugalissa:
O Ministro das Finanças tai valtuutettu edustaja,
– Romaniassa:
Președintele Agenției Naționale de Administrare
Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– Sloveniassa:
Ministrstvo za finance tai valtuutettu edustaja,
– Slovakiassa:
Minister financií tai valtuutettu edustaja,
– Suomessa:
Valtionvarainministeriö tai valtuutettu edustaja,
Finansministeriet tai valtuutettu edustaja,
– Ruotsissa:
Finansministern tai valtuutettu edustaja,
– Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
The Commissioners of Inland Revenue tai
valtuutettu edustaja.”
2 artikla
Välimiesmenettely-yleissopimuksen ja 25
päivänä toukokuuta 1999 tehdyn pöytäkirjan samoin kuin 21 päivänä joulukuuta
1995 ja 8 päivänä joulukuuta 2004 tehtyjen sopimusten kroatian kielellä
laaditut tekstit[9]
ovat todistusvoimaiset samoin edellytyksin kuin näiden yleissopimusten ja
pöytäkirjan muut kielitoisinnot.
3 artikla
Välimiesmenettely-yleissopimus, sellaisena
kuin se on muutettuna 25 päivänä toukokuuta 1999 tehdyllä pöytäkirjalla, 21
päivänä joulukuuta 1995 ja 8 päivänä joulukuuta 2004 tehdyillä sopimuksilla,
päätöksellä 2008/492/EY ja tällä päätöksellä, tulevat voimaan XXX[päivämäärä] Kroatian ja kunkin
Euroopan unionin jäsenvaltion välillä.
4 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL
L […], […], s. […].
[2]               EUVL L […], […], s. […].
[3]               Yleissopimus kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta
etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä (EYVL L 225,
20.8.1990, s. 10.)
[4]               Kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta etuyhteydessä
keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä
23 päivänä heinäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta tehty
pöytäkirja (EYVL C 202, 16.7.1999, s. 1).
[5]               Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin
kuningaskunnan liittymisestä tehty sopimus Brysselissä
23 päivänä heinäkuuta 1990 tehtyyn, allekirjoitusten osalta avoimeksi
jätettyyn yleissopimukseen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta
etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä (EYVL
C 26, 31.1.1996, s. 1).
[6]               Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen
tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan
tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan
liittymisestä yleissopimukseen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta
etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä tehty sopimus
(EUVL C 160, 30.6.2005, s. 1).
[7]               Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008,
Bulgarian ja Romanian liittymisestä kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta
etuyhteydessä keskenään olevien yritysten tulonoikaisun yhteydessä 23 päivänä
heinäkuuta 1990 tehtyyn yleissopimukseen (EUVL L 174, 3.7.2008, s. 1).
[8]               Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehty
asiakirja (EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21).
[9]               Yleissopimusten, pöytäkirjan ja päätöksen 2008/492/EY
kroatiankieliset tekstit julkaistaan myöhemmin virallisen lehden
erityispainoksessa.


title: Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisesta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0787

Suositus: Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisesta  /* SEK/2006/0787 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 21.06.2006SEC(2006) 787 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. JohdantoPerustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[2] 4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä.Komissio julkaisi kevään 2004 talousennusteen[3] 7. huhtikuuta 2004. Ennusteessa otettiin huomioon Kyproksen hallituksen maaliskuussa 2004 toimittamat tiedot, ja sen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi yli 4 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 noin 6 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon. Komission kertomuksessa todettiin myös, että velan suhde BKT:hen, joka oli ollut 72 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, poikkeaisi vielä enemmän perustamissopimuksessa olevasta 60 prosentin viitearvosta ollen 74 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Komissio käynnisti kyseisten tietojen perusteella Kyproksen osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 esittämällä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa määrätyn kertomuksen[4]. Kyproksen viranomaiset toimittivat 24. toukokuuta 2004 vuosia 2004–2007 koskevan lähentymisohjelman, jossa vahvistetaan alijäämän olleen noin 6 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja velan arvioidaan olleen suhteessa BKT:hen 75 ¼ prosenttia vuonna 2004. Otettuaan huomioon kaikki tähän kertomukseen sisällytetyt olennaiset tekijät ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio antoi 24. kesäkuuta 2004 104 artiklan 5 kohdan mukaisen lausunnon siitä, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä. Neuvosto teki 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti 5. heinäkuuta 2004 tätä koskevan päätöksen[5].Heinäkuun 7. päivänä 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] mukaisesti neuvosto hyväksyi samalla lausunnon 24. toukokuuta esitetystä Kyproksen lähentymisohjelmasta ja antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kyprokselle osoitetun suosituksen, jonka mukaan Kyproksen tulisi saada julkisen talouden alijäämän tilanne päättymään.2. LIIALLISTA ALIJÄÄMÄÄ KOSKEVAAN MENETTELYYN KUULUVAT SUOSITUKSETNeuvosto suositti, että Kyproksen viranomaiset ”lopettavat mahdollisimman nopeasti nykyisen liiallisen alijäämäisyyden ”. Erityisesti suositeltiin, että ”Kyproksen viranomaiset toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa mainitut toimenpiteet; ne toteuttavat erityisesti tehokkaita toimia 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä saavuttaakseen tavoitteensa saada alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 uskottavalla ja kestävällä tavalla toukokuussa 2004 toimitetusta lähentymisohjelmasta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti” . Lisäksi neuvosto suositti, että ”Kyproksen viranomaiset varmistavat lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti, että velan kasvu pysähtyy vuonna 2004 ja että velka vähenee sen jälkeen” .Antaessaan suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvosto kehotti Kyproksen viranomaisia ”varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkällä aikavälillä lähes tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu” .Komissio totesi 22. joulukuuta 2004[7], että Kyproksen hallitus oli vastauksena neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia 5. päivään marraskuuta 2004 mennessä saavuttaakseen vuoden 2005 alijäämätavoitteensa, ja neuvosto pani tämän merkille 18. tammikuuta 2005.Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston mukaan korjattu.3. ALIJÄÄMÄN KEHITYS VUOTEEN 2005Liiallista alijäämää koskevassa huhtikuun 2006 ilmoituksessa (joka annettiin 22. maaliskuuta 2006 ja jonka Eurostat julkaisi 24. huhtikuuta 2006) julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 arvioitiin 2,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen (taulukko 1). Tulos kestää vertailun toukokuun 2004 lähentymisohjelman 2,9 prosentin tavoitealijäämään suhteessa BKT:hen, joka sai vahvistuksen parlamentin joulukuussa 2004 hyväksymässä vuoden 2005 talousarviolaissa, ja 2,5 prosentin tavoitteeseen, joka asetetaan viimeisimmässä, 14. joulukuuta 2004 jätetyssä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Vuoden 2005 talousarvion mukaan mukautukseen oli tarkoitus päästä sekä lisäämällä tuloja että rajoittamalla menoja. Tulopuolen toimenpiteet olivat sekä rakenteellisia (alv-verokannan nostamisesta yhteisön säännöstön mukaiseksi toukokuussa 2004 saadaan koko vuoden vaikutus vuonna 2005) että kertaluonteisia (verojen anteeksiantaminen, mikä mahdollisti vuonna 2004 ¾ prosenttiyksikön ja vuonna 2005 lähes prosenttiyksikön suuruisten lisätulojen keruun). Nimellistä menojen kasvua rajoitettiin asettamalla katto juoksevien ja pääomatulojen nimelliselle kasvulle, pitämällä tulonsiirrot ja tuet inflaatiotasolla sekä nostamalla työntekijöiden eläkeikää julkisella sektorilla. Odotettua paremmassa tuloksessa verojen osuus kasvusta oli korkea. Tämä perustui lähes kokonaan kotimaiseen kulutukseen ja siihen liittyi jatkuva työllisyyden kasvu. Verojen anteeksiantamisesta saadut tulot olivat myös odotettua suuremmat. Alijäämän toteuma (hieman yli 4 prosenttia suhteessa BKT:hen) jäi vuonna 2004 lisäksi alle vuoden 2004 lopussa arvioidun tason (yli 4 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen), kun vuoden 2005 talousarvio hyväksyttiin. Alijäämän toteuma olisi voinut olla vielä parempi, jos menojen ylitykset eivät olisi kumonneet osaa tällaisista perusvuosivaikutuksista ja lisätuloista. Vaikka palkkakattoa noudatettiin laajasti ja pääomamenot itse asiassa laskivat nimellisesti, tulonsiirrot nousivat 13 prosenttiin.Taulukko 1: Julkisen talouden muutokset 2003–2005 (% suhteessa BKT:hen) |Toteutuma | 2003 | 2004 | 2005 |Julkisen talouden rahoitusasema | -6,3 | -4,1 | -2,4 |Kokonaistulot | 39,1 | 39,7 | 42,3 |josta: juoksevat verot | 26,2 | 25,6 | 26,9 |sosiaaliturvamaksut | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Kokonaismenot | 45,3 | 43,8 | 44,7 |josta: kollektiiviset kulutusmenot | 10,9 | 9,9 | 10,0 |luontoismuotoiset tulonsiirrot | 9,0 | 8,2 | 8,3 |ei-luontoismuotoiset tulonsiirrot | 11,4 | 12,2 | 12,9 |korkomenot | 3,4 | 3,2 | 3,4 |kiinteän pääoman bruttomuodostus | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Perusjäämä | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Verorasitus | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (1)1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Kertaluonteiset toimenpiteet (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Rakenteellinen rahoitusasema (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Rakenteellinen perusjäämä 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Kokonaistuotanto 1 (vuosimuutos prosentteina) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |Korkomenot ja rahoitusasema sisältävät swap-sopimukset liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä käytettyjen määritelmien mukaisesti. Kokonaistulot ja -menot ovat EKT-95:n yhdenmukaisten määritelmien mukaisia. 1 Komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. Lähde: Komission yksiköt. |Yleisesti alijäämätilanne parani vuonna 2005 lähes 4 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuoteen 2003 verrattuna ja 1 ¾ prosenttiyksiköllä vuoteen 2004 verrattuna. Väliaikaisten tulojen osuus oli noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2004 että vuonna 2005. Perusjäämä oli positiivinen ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002. Erityisesti vuoden 2005 1 prosentin perusylijäämää suhteessa BKT:hen kestää vertailun 3 prosentin perusalijäämään vuonna 2003 ja 1 prosentin perusalijäämään vuonna 2004. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidulla muutoksella mitattuna (rahoitusasema suhdannekorjattuna ja kertaluontoiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen edellytti lähes 5 prosenttiyksikön suuruisia julkisen talouden toimia suhteessa BKT:hen vuosina 2003–2005, sillä rakenteellinen alijäämä oli lähes 8 prosenttia vuonna 2003 mutta 3 prosenttia vuonna 2005.4. JULKISEN TALOUDEN NÄKYMÄT VUODELLE 2006 JA SEN JÄLKEENKomission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2006 hieman yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 2) eli noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen virallista tavoitetta korkeampi. Eron selittää pääosin Kyproksen esittämissä virallisissa ennusteissa olleet optimistisemmat kasvunäkymät. Lähentymisohjelman vuoden 2005 tarkistuksen mukaan BKT:n on määrä kasvaa tänä vuonna 4,2 prosenttia, kun sen komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa arvioitiin kasvavan 3,8 prosenttia. Perusylijäämän arvioidaan jäävän 1 prosentiksi suhteessa BKT:hen, koska julkisen talouden alijäämän supistuminen vuoden 2005 tulokseen verrattuna (hieman yli ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen) ainoastaan heijastaisi ennakoitua korkomenojen vähenemistä.Taulukko 2: Julkisen talouden ennusteet (% suhteessa BKT:hen) |2005 | 2006 | 2007 |LO | Yhteisö | LO | Yhteisö (1) |Julkisen talouden rahoitusasema | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Kokonaistulot | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |josta: juoksevat verot | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |Sosiaaliturvamaksut | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Kokonaismenot | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |josta: - kollektiiviset kulutusmenot | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- ei-luontoismuotoiset tulonsiirrot | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- korkomenot | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- kiinteän pääoman bruttomuodostus | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Perusjäämä | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Kertaluonteiset toimenpiteet (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Rakenteellinen rahoitusasema (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Rakenteellinen perusjäämä | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Kokonaistuotanto (vuosimuutos prosentteina) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Lähteet: Vuoden 2005 liiallista alijäämää koskeva huhtikuun 2006 ilmoitus, lähentymisohjelman (LO) vuoden 2005 joulukuun tarkistus sekä komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. Komission yksiköt ovat laskeneet lähentymisohjelman suhdannetasoitetun ja rakenteellisen rahoitusaseman ohjelman tietojen perusteella (erot yhteisöön verrattuna kuvastavat erilaisia makrotaloudellisia skenaarioita). Lähentymisohjelman kokonaistuloja ja -menoja on lisätty 1,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ESA-95:n yhdenmukaisten määritelmien mukaisesti. (1) Oletuksena politiikan pysyminen ennallaan. |Kun kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet vähennetään suhdannetasoitetusta rahoitusasemasta, rakenteellinen parannus lienee noin ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, jolloin rakenteellinen alijäämä on noin 2 ¼ prosenttia vuonna 2006. Ennakoitu rakenteellisen alijäämän taso vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettua vuotuista vähimmäisparannusta, joka on vähintään ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja on merkki siitä, että liiallinen ylijäämä olisi uskottavasti ja pysyvästi korjaantumassa, mikä vahvistettiin komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteessa esittämissä julkisen talouden näkymissä. Oletettaessa politiikan pysyvän ennallaan ja ottaen huomioon kertaluonteiset tulot, joita on hieman yli ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan pysyvän lähes muuttumattomana, noin 2 ¼ prosentissa suhteessa BKT:hen. Se, ettei rakenteellinen rahoitusasema parannu vuonna 2007, kuvastaa Kyproksen nettoaseman odotettua heikentymistä suhteessa EU:n talousarvioon, kun EU:hun liittymisen yhteydessä myönnetyt väliaikaiset korvaavat avustukset päättyvät vuonna 2006.Neuvoston Kyproksen vuosien 2005–2009 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antaman lausunnon[8] mukaan Kyproksen viranomaisten ohjelmakautta varten suunnittelemat toimenpiteet lujittavat edelleen julkista taloutta vuoteen 2009 asti, jolloin alijäämä on lähes ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän oltua ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 sen ennustetaan kasvavan vähitellen aina 1 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Rakenteellinen alijäämä supistunee vuoden 2005 noin 3 prosentista suhteessa BKT:hen noin ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä[9], joten vuosiparannus on keskimäärin yli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2005 arvioidun toteuman perusteella ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa ohjelmassa riittävältä varmistamaan, että Kyproksen viranomaisten asettama keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutetaan vuoteen 2009 mennessä ohjelman mukaisesti. Ohjelman mukainen sopeutusvauhti kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina merkki etenemisestä lähelle tasapainoa. Lähes tasapainoinen rahoitusasema puolestaan olisi sopivalla tasolla[10], koska se sijoittuisi euroalueen jäsenvaltioille ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä[11] asetetulle vaihteluvälille. Neuvosto on lisäksi sitä mieltä, että ohjelmassa hahmoteltu finanssipoliittinen strategia antaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 eteenpäin.5. JULKINEN VELKAJulkisen velan suhde BKT:hen oli 71 ¾ prosenttia vuonna 2004 mutta laski bruttomäärältään 70 ¼ prosenttiin vuonna 2005 perusylijäämän ja korkean kasvun avulla, joiden velkaa vähentävää vaikutusta osittain heikensi rahoitusvarojen kertyminen talletuksina keskuspankin kuoletusrahastoihin (taulukko 3).Vuoden 2006 talousarviolaissa julkisen velan odotetaan edelleen supistuvan suhteessa BKT:hen 67 prosenttiin vuonna 2006. Myös komission yksiköiden kevään 2006 ennusteessa arvioidaan julkisen velan supistuvan suhteessa BKT:hen, mutta vähemmän, 70 ¼ prosentista vuonna 2005 69 prosenttiin vuonna 2006. Komission ennusteen ja talousarviolain välinen ero selittyy sillä, että arviot perusjäämästä ja nimellisen BKT:n kasvusta ovat erilaiset (lumipallovaikutus arvioitiin erilailla), ja sillä, ettei komission ennusteisiin sisälly kuoletusrahastojen supistamisen velkaa vähentävät vaikutukset (ne mukaan luettuina arvio laskisi noin 68 prosenttiin suhteessa BKT:hen). Nykyisen politiikan perusteella komission yksiköt arvioivat, että vuonna 2007 velan suhde BKT:hen laskee vielä 67 ¾ prosenttiin. Lähentymisohjelman vuoden 2005 tarkistuksen mukaan velan suhdetta BKT:hen supistetaan edelleen 64 prosenttiin vuonna 2007, 57 prosenttiin vuonna 2008 ja 53 ½ prosenttiin vuonna 2009 pääasiassa suunnitellun kuoletusrahastojen supistamisen avulla. Edellä mainitussa lähentymisohjelmaa koskevassa neuvoston lausunnossa todetaan, että ohjelmaan liittyvät riskit huomioon ottaen velkasuhde näyttäisi olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa, joka 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.Taulukko 3: Velkatilanne |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |LO | Yhteisö | LO | Yhteisö (1) |Julkisen talouden bruttovelkasuhde(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |Velkasuhteen muutos | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |Osuus bruttovelkasuhteen muutoksesta: |- Perusjäämä | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Lumipallovaikutus | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Korkomenot | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- Virta-varanto-korjauserä | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |josta: |- kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon välinen ero | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- Rahoitusvarojen nettokertymä | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |josta: yksityistämistulot | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- Valuuttakurssivaikutukset ja jäännösmuk. | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Lähteet: Vuoden 2005 liiallista alijäämää koskeva huhtikuun 2006 ilmoitus, lähentymisohjelman (LO) vuoden 2005 joulukuun tarkistus sekä komission yksiköiden kevään 2006 talousennuste. (1) Oletuksena politiikan pysyminen ennallaan. (2) Bruttovelkasuhteen muutos voidaan osittaa seuraavasti: [pic] jossa t on aika; D, PD, Y ja SF ovat julkisen velan määrä, perusylijäämä, nimellinen BKT ja virta-varanto-korjauserät; i ja y ovat keskimääräiset velanhoitokustannukset ja nimellisen BKT:n kasvu. Sulkeissa lumipallovaikutus. |6. PÄÄTELMÄTJulkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 4,1 prosentista vuonna 2004 2,4 prosenttiin vuonna 2005, eli se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Supistuminen perustuu pääasiassa luonteeltaan pysyviin toimenpiteisiin. Rakenteellisen rahoitusaseman eli rahoitusaseman suhdannekorjattuna ja kertaluontoiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina arvioidaan parantuneen lähes 2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan kokonaisalijäämän arvioidaan supistuvan 2 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja, jos politiikka pysyy ennallaan, 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tästä päätellen alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.Julkisen talouden bruttovelka oli 71 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja se aleni 70 ¼ prosenttiin vuonna 2005. Velkasuhde näyttäisi olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa, joka 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan velan odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen noin 69 prosenttiin vuonna 2006 ja 68 prosenttiin vuonna 2007 (jos politiikka pysyy ennallaan), vaikka velkasuhde pysyykin 60 prosentin viitearvon yläpuolella.Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kyproksen liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2005/184/EY kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Neuvoston päätöksellä 2005/184/EY[12], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä.2.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto antoi Kyprokselle 5 päivänä heinäkuuta 2004 suosituksen, jotta liiallisen alijäämän tilanne saataisiin päättymään vuoden 2005 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin. Erityisesti suositettiin, että Kyproksen viranomaiset toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa mainitut toimenpiteet. Viranomaisten olisi erityisesti toteutettava tehokkaita toimia 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä saattaakseen alijäämän alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2005 uskottavalla ja kestävällä tavalla. Lisäksi neuvosto kehotti huolehtimaan siitä, että velkaantuneisuuden kasvu pysähtyy vuonna 2004 ja kääntyy sen jälkeen laskuun. Neuvosto kehotti Kyproksen viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatkuu sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu.3.  Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.4.  Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[13] 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.5.  Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Kyprokselta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2006, ja komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:6.  Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 4,1 prosentista vuonna 2004 2,4 prosenttiin vuonna 2005, eli se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Luku kestää vertailun toukokuussa 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa asetettuun 2,9 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen ja viimeisimmässä lähentymisohjelman joulukuun 2005 tarkistuksessa asetettuun 2,5 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen alle viitearvon vuonna 2005 vastaa 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Julkisen talouden sopeuttamista jatkettiin vuonna 2005 sekä lisäämällä tuloja että rajoittamalla menoja. Vaikka alijäämä supistui osittain joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden ansiosta, julkisen talouden vakauttaminen Kyproksessa tapahtui pääasiassa rakenteellisilla toimenpiteillä. Rakenteellinen alijäämä (nettoalijäämä suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) supistui 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2004 oli 5 prosenttia ja vuonna 2003 8 prosenttia suhteessa BKT:hen.7.  Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2006 vielä 2 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen pitkälti rakenteellisten toimenpiteiden ansiosta. Tämä on hieman enemmän kuin joulukuussa 2005 tarkistetussa lähentymisohjelmassa asetettu 1,9 prosentin virallinen alijäämätavoite suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2007 vielä 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos politiikka pysyy ennallaan. Tästä päätellen alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta noudattaen.8.  Julkinen velka väheni 71 ¾ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 70 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Komission yksiköiden kevään 2006 talousennusteen mukaan velan määrä laskee vielä noin 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 68 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Velan supistumisvauhti kohti viitearvoa, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta.9.  Neuvoston Kyproksen vuosien 2005–2009 tarkistetusta lähentymisohjelmasta 14 päivänä maaliskuuta 2006 antaman lausunnon mukaan Kyproksen viranomaisten ohjelmakautta varten suunnittelemat toimenpiteet johtavat siihen, että rakenteellinen alijäämä on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä, mikä on Kyproksen viranomaisten valitsema keskipitkän aikavälin tavoite. Vuoden 2005 arvioidun toteuman perusteella ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit huomioon ottaen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä sen varmistamiseen, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite lähestulkoon saavutetaan vuoteen 2009 mennessä ohjelman mukaisesti. Ohjelman mukainen sopeutusvauhti kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina pääpiirteissään vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.10.  Päätös 2005/184/EY olisi tämän vuoksi kumottava,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kyproksen liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.2 artiklaKumotaan päätös 2005/184/EY.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2006.Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Komission kevään 2004 talousennuste on saatavilla Internetissä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Kertomus on saatavilla kokonaisuudessaan seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Neuvoston päätös 2005/184/EY, julkaistu 9.3.2005 EUVL:ssä (EUVL L 62, s. 19).[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1).[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Neuvoston lausunto: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tekninen arvio: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Neuvoston lausunto: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tekninen arvio: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Keskipitkän aikavälin tavoitteena voi olla lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen rahoitusasema jäsenvaltiosta riippuen. Euroalueella ja ERM 2 -jäsenvaltioissa tavoite voisi vaihdella -1 prosentista suhteessa BKT:hen tasapainoiseen tai ylijäämäiseen rahoitusasemaan suhdannekorjattuna ja ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.[11] Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97 (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1), ja asetus (EY) N:o 1467/97 (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6), asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5), sekä Eurooppa-neuvoston 7.7.1997 antama vakaus- ja kasvusopimusta koskeva päätöslauselma. Käytännesäännöt löytyvät seuraavasta osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 19.[13] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).


Suositus neuvoston päätökseksi Kap Verden escudon valuuttakurssiin liittyvistä asioista


Avis juridique important

|

52002SC0280

Suositus neuvoston päätös Koskien jäsenvaltioiden äänestystä Euroopan neuvoston toimivaltaisissa yksiköissä Euroopan yhteisön puolesta vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskevan suositusluonnoksen hyväksymisen ja suosituksen perusteluosan julkaisuluvan puolesta  /* SEK/2002/0280 lopull. */

Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS Koskien jäsenvaltioiden äänestystä Euroopan neuvoston toimivaltaisissa yksiköissä Euroopan yhteisön puolesta vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskevan suositusluonnoksen hyväksymisen ja suosituksen perusteluosan julkaisuluvan puolesta(komission esittämä)1. Euroopan unionin neuvosto on valtuuttanut 6 päivänä heinäkuuta 1998 tehdyllä päätöksellä komission, tämän omasta suosituksesta, neuvottelemaan Euroopan neuvoston toimivaltaisten yksikköjen kanssa vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskevasta suosituksesta Euroopan yhteisön puolesta sen toimivaltuuksien rajoissa. Komissiolle annettiin tehtäväksi neuvottelujen yhteydessä kuulla neuvoston asiantuntijaryhmää.2. Neuvoston päätökseen kuuluivat myös neuvotteluohjeet. Niiden tavoitteena oli varmistaa, että kyseinen Euroopan neuvoston suositus olisi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY mukainen [1]. Neuvosto oli tässä yhteydessä pyytänyt komissiota kiinnittämään erityistä huomiota niihin suosituksen säännöksiin, jotka koskevat arkaluonteisten tietojen erityissuojaa, henkilölle tietojen käsittelystä annettavia tietoja sekä tarvittavia takuita, henkilön oikeutta saada tutustua häntä koskeviin tietoihin sekä automatisoiduista yksittäispäätöksistä.[1]  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.3. Neuvotteluja on käyty Euroopan neuvoston Tietosuojaa käsittelevässä hankeryhmässä (CJ-PD). Suosituksessa ja sen perusteluosassa otetaan huomioon yhteisön kannat, jotka komissio esitti Euroopan neuvoston kanssa pidettyjen koordinaatiokokousten jälkeen. Euroopan unionin jäsenvaltiot äänestivät tämän jälkeen 9-13. lokakuuta 2000 pidetyssä CJ-PD:n kokouksessa asiakirjojen puolesta, ja ne hyväksyttiin yksimielisesti.4. Euroopan neuvoston oikeudellisten asioiden yhteistyökomitean (CD-CJ) 31. toukokuuta 2001 pitämässä kokouksessa suositusluonnos ja sen perusteluosa hyväksyttiin yksimielisesti.5. Vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskeva suositusluonnos ja sen perusteluosa ovat tämän suosituksen liitteinä.6. Komissio katsoo, että Vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskeva suositusluonnos vastaa neuvoston antamia neuvotteluohjeita.7. Suositusluonnos ja sen perusteluosa toimitetaan lähiaikoina Euroopan neuvoston ministerikomitealle, joka tutkii asiakirjat. Komiteaa on pyydetty hyväksymään suositusluonnos ja antamaan sen perusteluosalle julkaisulupa.8. Ottaen huomioon, että komissio ei voi tehdä päätöstä yhteisön puolesta Euroopan neuvoston ministerikomiteassa ja että on tärkeää noudattaa yhteisön toimivaltaan liittyviä rajoituksia, komissio suosittelee neuvostolle, että jäsenvaltiot äänestävät yksimielisesti ja yhteisön puolesta Vakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskevan suositusluonnoksen hyväksymisen puolesta sekä sen puolesta, että suosituksen perusteluosalle annettaisiin julkaisulupa, siinä muodossa kuin se on edellä mainitussa asiakirjassa, jonka Euroopan oikeudellisten asioiden yhteistyökomitea on hyväksynyt.LIITEVakuutustarkoituksiin kerättävien ja käsiteltävien henkilötietojen suojaa koskeva suositusluonnosja perusteluosa(asiakirjat ovat saatavilla ainoastaan Euroopan neuvoston virallisilla kielillä: englanti, ranska)(KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA : SEK(2002)273)