title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, Kroatian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 272/56

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015,
   Kroatian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2015/C 272/15)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 14 päivänä heinäkuuta 2015 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen (4) Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Kroatian vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Kroatian katsottiin kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten tehostamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)

               Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Kroatiaa koskevan vuoden 2015 maaraportin. Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Kasvu on vaimeaa, yritysten rakennemuutokset viivästyneet ja työllisyystilanne hyvin huono, ja tässä tilanteessa heikkoon kilpailukykyyn, huomattavaan ulkomaanvelkaan ja jatkuvasti lisääntyvään julkiseen velkaan sekä julkisen sektorin hallinnon heikkouteen liittyvät riskit ovat lisääntyneet merkittävästi.

               (7)

               Maaraportin julkaisemisen jälkeen Kroatian viranomaiset aloittivat maaliskuussa 2015 komission yksiköiden kanssa vuoropuhelun tarpeellisimmista uudistuksista makrotalouden liiallisen epätasapainon korjaamiseksi. Viranomaiset suhtautuivat vuoropuheluun rakentavasti ja ilmoittivat toteuttavansa asiaankuuluvia toimenpiteitä, mukaan lukien veronluonteisten maksujen vähentäminen vuosina 2016 ja 2017, valtion virastojärjestelmän ja keskushallinnon alueellisten yksiköiden järkeistäminen, paikallisten itsehallintoyksiköiden vapaaehtoisten sulautumisten kannustaminen, lainsäädäntöön liittyvien epävarmuustekijöiden vähentäminen ja valtiontalouden tarkastusviraston vahvistaminen. Uudistussuunnitelmia monilla muilla osa-alueilla, kuten yrityksille aiheutuvien hallinnollisten rasitteiden vähentäminen ja valtion omistamien yritysten ohjaus- ja hallintajärjestelmän parantaminen, kuvailtiin yksityiskohtaisemmin. Kunnianhimoisuuden aste ei kuitenkaan vastaa odotuksia kaikilla osa-alueilla. Tämä koskee erityisesti varhaiseläkkeelle siirtymistä koskevien sääntöjen tiukentamista ja menojen arvioinnin perusteella tehtyjen päätelmien täytäntöönpanoa. Joitakin lisätoimenpiteitä kuitenkin esitettiin, joilla tilannetta kompensoidaan osittain.

               (8)

               Kroatiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Vuoden 2015 lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo korjata liiallisen alijäämän vuoteen 2017 mennessä, mikä ei vastaa neuvoston suosittamaa vuoden 2016 määräaikaa. Hallituksen suunnitelmien mukaan julkisen sektorin alijäämä supistetaan suhteessa BKT:hen 5,0 prosenttiin vuonna 2015, 3,9 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 2,7 prosenttiin vuonna 2017. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan vuonna 2017, jolloin sen ennustetaan olevan 92,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vakiintuvan sen jälkeen 92,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa jonkin verran suotuisalta – vaikka kasvu on samalla tasolla, lähentymisohjelman lähtökohtana olevat vakauttamistoimet ovat komission ennustetta laajempia. Toimenpiteet, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2015 eteenpäin, on täsmennetty vain osittain. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan liiallista alijäämää ei odoteta saatavan korjattua oikea-aikaisesti ja kestävästi vuoteen 2016 mennessä. Toteutettujen päätösperäisten toimenpiteiden perusteella julkisen talouden toimet vastasivat vuonna 2014 neuvoston suositusta. Sama pitää paikkansa tarkasteltaessa vuosien 2014 ja 2015 toimia kumulatiivisesti, vaikka vuoden 2015 toimien ennustetaan alittavan suositustason. Rakenteellisen rahoitusaseman (tarkistettu) muutos kaudella 2014–2015 jää kuitenkin alle suositetun arvon. Vuonna 2016 julkisen talouden toimet jäävät neuvoston suosituksia vähäisemmiksi. Tämän vuoksi tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Kroatia ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.

               (9)

               Kroatia toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2015 ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Kroatia arvioi parhaillaan menojaan, jotta voidaan tehostaa erityisesti palkka-, sosiaaliturva- ja avustusmenoja ja saavuttaa kasvua edistävien menojen ja investointien priorisoinnin edellyttämä riittävä julkisen talouden liikkumavara. Kroatian tulot juoksevista kiinteistöveroista suhteessa BKT:hen ovat unionin alhaisimpia. Viime vuoden aikana on tehty aloitteita verosäännösten noudattamisen parantamiseksi, myös toimenpiteitä alv-petoksiin puuttumiseksi, ja näiden toimien toteuttaminen on nyt tarpeen. Kroatian julkisen talouden kehystä on kehitetty viimeaikaisilla uudistuksilla, mutta jäljellä on vielä merkittäviä haasteita. Menojen tehokkaaseen valvontaan ja budjettirajoitteiden johdonmukaiseen soveltamiseen liittyvät puutteet vaikuttavat kielteisesti finanssipolitiikkaan ja tarkastushavaintoihin. Nopeasti kasvava julkinen velka edellyttää selvästi aktiivisempaa lähestymistapaa velanhoidossa.

               (11)

               Eläkejärjestelmä kärsii varhaiseläkkeelle siirtyvien henkilöiden suuresta määrästä, tiettyjen ammattien kohtuuttoman suotuisista varhaiseläkejärjestelmistä ja lukuisista erityiseläkejärjestelmistä. Varhaiseläkkeelle siirtymistä helpottaa se, että se alentaa eläkettä suhteellisen vähän tai tiettyjen työntekijöiden tapauksessa ei lainkaan. Alimman varhaiseläkeiän ja lakisääteisen eläkeiän välinen ero on myös erittäin suuri verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on alle kolme vuotta. Lisäksi järjestelmä on erittäin sirpaloitunut, mikä rajoittaa tavallisiin eläkkeisiin käytettävissä olevia varoja. Tämän seurauksena eläkejärjestelmän hyötysuhde on alhaisempi kuin useimmissa jäsenvaltioissa, vaikka menot ovatkin vastaavalla tasolla. Terveydenhuoltoalan toistuvat maksurästit aiheuttavat edelleen rahoitusriskejä. Sairaaloiden rahoituksen järkeistämiseksi on käynnistetty toimenpiteitä, mutta niihin liittyy täytäntöönpanoriskejä. Määrärahojen korottaminen 10 prosentilla kattaa rahoitustarpeet vain osittain. Lisää tehokkuussäästöjä on tehtävä, jotta voidaan varmistaa maksurästien poistaminen kokonaan vuoteen 2017 mennessä.

               (12)

               Palkkojen rajattu sopeuttaminen kriisin jälkeen on pahentanut kielteistä vaikutusta työllisyyteen. Vuonna 2014 valmistunut palkkojen määräytymisen ja palkanmuodostuskäytäntöjen kattava analyysi osoitti, että järjestelmässä ei ollut joustoa makrotaloudellisen ympäristön muutoksiin sopeutumiseksi. Erityisiä puutteita liittyy yksityisen ja julkisen sektorin, myös valtionyritysten, välisiin suuriin eroihin, työehtosopimusten soveltamiseen myös muihin kuin allekirjoittajaosapuoliin ja vanhentuneiden sopimusten irtisanomista koskeviin ongelmiin. Analyysin perusteella on nyt toteutettava konkreettisia politiikkatoimia. On myös tärkeää seurata vuosien 2013–2014 työmarkkinauudistuksen vaikutuksia.

               (13)

               Työvoimaan vaikuttaa kielteisesti nopeasti ikääntyvä väestö ja erityisesti nuorten ja yli 50-vuotiaiden alhainen työssäkäyntiaste. Vaikka aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja niihin kohdennettuja varoja on lisätty, toimenpiteillä ei ole saavutettu riittävällä tavalla pitkäaikaistyöttömiä, ikääntyneitä työntekijöitä sekä koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevia nuoria. Korkeakoulutettujen määrä on unionin alhaisimpia. Ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ja yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestelmän puutteet vähentävät osallistumista korkea-asteen koulutukseen. Epävirallisen talouden laajuus on edelleen jatkuva haaste ja johtaa pimeän työteon korkeaan osuuteen. Toimenpiteet, jotka komissio esitteli pimeän työnteon torjumiseksi vuoden 2014 lopussa, on nyt toteutettava. Tällä hetkellä käytössä on yli 80 erilaista sosiaalietuutta ja -ohjelmaa. Etuuksien yhdistäminen on aloitettu, mutta vuonna 2015 tarvitaan lisää uudistuksia, jotta etuuksien kattavuutta ja riittävyyttä voidaan parantaa.

               (14)

               Toimivallan jakautuminen kansallisen ja paikallistason välillä on monimutkaista ja sirpaloitunutta, mikä vaarantaa julkisten varojen hoidon ja tehokkaan käytön. Nykyinen poliittisten tehtävien jakautuminen ja hallinnon puutteet paikallisviranomaisissa vaikuttavat suoraan useisiin aloihin, kuten veronkantoon, sosiaalietuuksien myöntämiseen, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnointiin, julkisiin hankintoihin ja julkisten palvelujen tarjoamiseen. Viranomaiset suunnittelevat ottavansa lyhyen aikavälin toimenpiteenä käyttöön järjestelyn, jolla edistetään itsehallintoyksiköiden vapaaehtoista sulautumista tai niiden välistä koordinointia. Keskushallinnon tasolla on alettu uudistaa ja rationalisoida valtion virastojärjestelmää vuonna 2014 valmistuneen analyysin perusteella.

               (15)

               Kroatian liiketoimintaympäristö kärsii merkittävistä institutionaalisista puutteista, joihin kuuluvat sääntelystä johtuva epävakaus, heikko lainsäädännön laadunvalvonta, säännösten noudattamisesta aiheutuvat korkeat kustannukset, syrjivät käytännöt ja palveluntarjoajiin sovellettavat liialliset esteet, raskaat hallintorasitteet, lukuisat veronluonteiset maksut, hallintoelinten toiminnan vähäinen läpinäkyvyys ja ennakoitavuus erityisesti paikallistasolla, epätasaisesti kehittyneet sähköiset viestintäkanavat ja pitkälliset oikeudenkäynnit erityisesti kauppatuomioistuimissa, joissa tapausten hallinnointia on tarpeen parantaa. Uutta korruptiontorjuntastrategiaa ei ole kohdennettu tarpeeksi, eikä se ole riittävän yksityiskohtainen. Tähän olisi puututtava strategian täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa.

               (16)

               Julkisten yritysten valvonta on epätäydellistä sekä paikallistasolla perustettujen yritysten että suurten julkisten yritysten tytäryritysten osalta. Viranomaisten suunnitelmissa on supistaa ”strategisten” yritysten määrää ja vauhdittaa yksityistämistä. Lisätoimia tarvitaan ohjaus- ja hallintojärjestelmien laadun parantamisessa, myös valtion omistamien erityyppisten yritysten valvonnan tehostamisessa ja yhdenmukaistamisessa. Yritysten hallitusten jäsenten nimeäminen ei tapahdu avoimesti ja pätevyysvaatimukset ovat suhteellisen vähäisiä, mikä haittaa julkisen omaisuuden vakaata hoitoa.

               (17)

               Tehokkaan ja läpinäkyvän varhaisvaiheen pelastamis- ja maksukyvyttömyyslainsäädännön käyttöön ottaminen on keskeinen edellytys sille, että voidaan keventää Kroatian yritysten huomattavia velkaantumisen vähentämispaineita ja edistää varhaisessa vaiheessa toteutettavien yritysten uudelleenjärjestelyjen ja ”uuden mahdollisuuden antamisen” toimintakulttuuria. Arvio maksukyvyttömyyttä edeltävää tilannetta koskevasta lainsäädännöstä osoittaa, että nykyisen lainsäädäntökehyksen ennakkovaikutusten teho on unionin alhaisimpia. Maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistus on käynnistetty, ja parlamentin hyväksynnän on tarkoitus ajoittua vuoden 2015 alkupuoliskolle. Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankilla voisi olla keskeinen rooli Kroatian elpymisessä. Se on suoraan alttiina luottoriskille, mikä saattaa vaikuttaa julkiseen talouteen. On tärkeää, että se saatetaan vakavaraisuusvalvonnan ja vahvan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän piiriin. On myös tarvetta parantaa sen johdon vastuuvelvollisuusjärjestelyjen rakennetta ja läpinäkyvyyttä. Syntyneen valuuttariskin ja siitä johtuvan luottoriskin vuoksi tarvitaan pitkän aikavälin ratkaisu, joka on suhteutettu ja tasapuolinen, jolla on vakaa oikeudellinen perusta ja jossa keskitytään auttamaan kaikkein suurimmissa vaikeuksissa olevia lainanottajia.

               (18)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kroatian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kroatialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (19)

               Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6,

         SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet vuonna 2015 ja vahvistamalla julkisen talouden strategiaa vuodeksi 2016; julkaisee ja toteuttaa menojen arvioinnin päätelmät; parantaa menojen valvontaa keskus- ja paikallistasolla erityisesti ottamalla käyttöön seuraamusmekanismin, jota sovelletaan talousarviorajat ylittäviin yhteisöihin; hyväksyy finanssipoliittista vastuuta koskevan lain ja vahvistaa valtiontalouden tarkastusviraston valmiuksia ja roolia; ottaa käyttöön juoksevan kiinteistöveron ja parantaa alv-säännösten noudattamista; tehostaa julkisen velan hoitoa, erityisesti julkaisemalla vuosittain velanhoitostrategian ja varmistamalla riittävät resurssit;

               2.

               asettaa pidäkkeitä varhaiseläkkeelle siirtymiselle korottamalla sen aiheuttamia vähennyksiä eläkkeisiin; parantaa eläkemenojen riittävyyttä ja tehokkuutta tiukentamalla raskaiden ja vaarallisten ammattien määritelmää; puuttuu terveydenhuollon rahoitusriskeihin;

               3.

               puuttuu palkanmuodostuskehyksen puutteisiin työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisia käytäntöjä noudattaen, jotta edistetään palkkojen mukauttamista tuottavuuteen ja makrotaloudellisiin olosuhteisiin; lisää työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville henkilöille suunnattuja kannustimia ryhtyä palkkatyöhön; toteuttaa vuoden 2014 tarkastelun perusteella sosiaalisen suojelun järjestelmän uudistuksen ja yhdenmukaistaa edelleen sosiaalietuuksia parantamalla niiden kohdentamista ja poistamalla päällekkäisyyksiä;

               4.

               vähentää keskus- ja paikallishallinnon sirpaleisuutta ja päällekkäisyyttä ottamalla käyttöön uuden toiminnallisen toimivallanjakomallin ja järkeistämällä valtion virastojärjestelmää; lisää läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta julkisten yritysten alalla, erityisesti johdon nimitysten ja pätevyysvaatimuksien osalta; edistää julkisten yritysten vähemmistöosuuksiin oikeuttavien osakkeiden pörssilistausta ja yksityistämistä;

               5.

               vähentää merkittävästi veronluonteisia maksuja ja poistaa palveluntarjoajiin sovellettavat liialliset esteet; määrittää ja toteuttaa toimia, joilla parannetaan oikeusjärjestelmän ja erityisesti kauppatuomioistuinten toiminnan tehokkuutta ja laatua;

               6.

               vahvistaa yrityksiin sovellettavia, maksukyvyttömyyttä edeltävää tilannetta ja maksukyvyttömyyttä koskevia sääntöjä, jotta helpotetaan velkojen uudelleenjärjestelyä, ja ottaa käyttöön yksityishenkilöjen maksukyvyttömyysmenettelyn; lisää rahoitusalan valmiuksia tukea elpymistä, kun otetaan huomioon haasteet, joita liittyy suuriin järjestämättömiin yrityslainoihin ja ulkomaan valuutan määräisiin asuntolainoihin sekä eräiden instituutioiden heikkoihin hallintokäytäntöihin.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2014 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Kroatian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2014 lähentymisohjelmasta (EUVL C 247, 29.7.2014, s. 50).

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

32004H0296

Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä

Virallinen lehti nro L 097 , 01/04/2004 s. 0065 - 0065

Neuvoston suositus,annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004,Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä(2004/296/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 112 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 122 artiklan 4 kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 11.2 artiklan ja 43.3 artiklan,SUOSITTAA SEURAAVAA:José Manuel GONZÁLEZ-PÁRAMO nimitetään Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseneksi 1 päivänä kesäkuuta 2004 alkavaksi kahdeksan vuotta kestäväksi toimikaudeksi.Tämä suositus toimitetaan euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiesten päätettäväksi sen jälkeen, kun Euroopan parlamenttia ja Euroopan keskuspankin neuvostoa on kuultu.Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2004.Neuvoston puolestaM. McDowellPuheenjohtaja


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan unionin neuvostolle Eesti Pankin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2016/20)

text:
               22.7.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 266/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2016,
   Euroopan unionin neuvostolle Eesti Pankin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Eesti Pankin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, AS Deloitte Audit Eestin, toimikausi päättyi tilikauden 2015 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2016 alkaen.

               (3)

               Eesti Pank on valinnut KPMG Baltics OÜ:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2016–2020,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   Suosittelee KPMG Baltics OÜ:n nimittämistä Eesti Pankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2016–2020.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 14 päivänä heinäkuuta 2016.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


Avis juridique important

|

52004SC0008

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2010  /* SEK/2004/0008 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2010(Komission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta [1] säädetään, että yhtenäisvaluutan ulkopuolelle jäävien maiden on esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat ennen 1 päivää maaliskuuta 1999. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen vuosittain toimitettavat tarkistetut lähentymisohjelmat.[1]   EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.Tanska toimitti 30 päivänä lokakuuta 1998 lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet1998-2005. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 1 päivänä joulukuuta 1998 [2]. Ohjelmasta on esitetty tarkistettu versio tämän jälkeen vuosittain.[2]   EYVL C 3, 6.1.1999.Tanska toimitti 28 päivänä marraskuuta 2003 viidennen, uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2003-2010. Komission yksiköt ovat tehneet teknisen arvioinnin tarkistetusta ohjelmasta. Arvioinnissa on otettu huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevat käytännesäännöt [3], syksyn talousennusteet ja myöhemmin laaditut ennusteet, yhteisesti sovittu menetelmä suhdannekorjatun rahoitusaseman arvioimiseksi, talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset suositukset ja komission neuvostolle 27 päivänä marraskuuta 2002 finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta antamassa tiedonannossa [4] asetetut periaatteet. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:[3]   Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[4]   KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Ohjelma sisältää runsaasti tietoja Tanskan julkiselle taloudelle aiheutuvista keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteista ja noudattaa pääosin vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä [5]. Esitetty julkisen talouden strategia on pääosin muuttumaton ja se keskittyy edelleen julkisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Strategian perustana on edelleen se, että julkisen talouden ylijäämä pidetään vuoteen 2010 keskimäärin noin 1 ½ - 2 ½ prosentissa suhteessa BKT:hen. Lisäksi jatketaan verojen jäädyttämistä, jolla pyritään myös helpottamaan julkisten menojen valvontaa. Työtulojen veronhuojennus on tarkoitus toteuttaa vuonna 2004 ja sillä pyritään työvoiman tarjonnan lisäämiseen. Lisäksi on toteutettu useita työmarkkina-aloitteita.[5]   Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.Yleisesti ottaen Tanskan talous on hyvässä kunnossa. Muiden EU:n jäsenvaltioiden tapaan myös sen talous on kuitenkin kehittynyt vuonna 2003 tarkistetun ohjelman ennusteita heikommin. Vuoden 2002 vahvan BKT:n kasvun jälkeen kasvu hidastui selvästi vuonna 2003. Vuosina 2004 ja 2005 BKT:n kasvun ennustetaan olevan vain hieman yli 2 prosenttia. Ohjelman ennusteiden mukainen kasvu on tulevina vuosina lähellä komission esittämää ennustetta. Vuodelle 2003 komission yksiköt (ja äskettäin myös Tanskan viranomaiset) ennustavat kuitenkin selvästi hitaampaa kasvua [6].[6]    Tanskan valtiovarainministeriö julkaisi 11. joulukuuta tarkistetun ennusteen, jossa BKT:n kasvun arvioidaan vuonna 2003 olevan 0,4 prosenttia, mikä on lähempänä komission ennustetta.Inflaatio on Tanskassa hidastunut vuonna 2003 noin 2 prosenttiin. Kehitys johtuu pääasiassa alhaisemmista korotuksista energian hintaan. Palvelusektorin hintojen nousu on yhtenä syynä hieman euroalueen keskimääräistä tasoa korkeammalle inflaatiolle. Palkat ovat nousseet Tanskassa enemmän kuin euroalueella. Tuottavuuden suuremman kasvun vuoksi vaikutukset hintainflaatioon ovat olleet kuitenkin rajalliset. Vuoden 2003 lähentymisohjelmassa inflaation ennustetaan edelleen hidastuvan tulevina vuosina työmarkkinoiden vajaakäytön sekä laskevien tuontihintojen ja alhaisempien valmisteverojen vuoksi. Inflaatioennuste vastaa pitkälti komission ennustetta.Tanskan julkinen talous pysyy vahvana ja sen rahoitusasema on ollut ylijäämäinen vuodesta 1997. Valtion talous ja sosiaaliturvasektori ovat tällä hetkellä ylijäämäisiä. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden ylijäämien ennustetaan olevan 1 ¼ - 1 ¾ prosenttia vuoteen 2005 asti. Ennusteet vastaavat pitkälti komission laatimia ennusteita. Ohjelmakauden lopun osalta ylijäämien ennustetaan olevan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä komission että ohjelman mukaiset laskelmat suhdannekorjatusta julkisen talouden rahoitusasemasta osoittavat, että ylijäämät jatkuvat ohjelmakauden ajan. Ne vahvistavat julkisen talouden pysyvän terveenä. Julkinen velka vuonna 2002 oli 45 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen ennustetaan supistuvan 27 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010.Kuntasektorin edellytetään saattavan tulonsa ja menonsa tasapainoon. Verojen jäädyttäminen on avainasemassa menojen valvonnan toteutuksessa, sillä paikallisviranomaisten mahdollisuuksia hankkia pääomaa lainojen kautta on rajoitettu huomattavasti. Vuonna 2002 verojen jäädytys ei ilmeisesti rajoittanut riittävästi paikallisviranomaisten menoja, sillä menokatot ylitettiin paikoitellen. Suurin osa julkisesta kulutuksesta on paikallisviranomaisten vastuulla. On siis ratkaisevan tärkeää, että ne noudattavat valtion kanssa tehtyjä sopimuksia (ml. verojen jäädyttäminen), jotta voidaan saavuttaa julkisen kulutuksen kokonaistavoite. Julkisten reaalimenojen kasvutavoitetta onkin tiukennettu tarkistetussa ohjelmassa. Vuodesta 2005 eteenpäin tavoitteeksi on asetettu ½ prosenttia, joka vaikuttaa varsin kunnianhimoiselta tavoitteelta aikaisemman kehityksen perusteella. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että verojen jäädyttämistä ja talousarvioita koskevia sopimuksia valtion ja kuntasektorin välillä on noudatettu paremmin kuin vuonna 2002. Ei ole kuitenkaan voitu osoittaa, että nykyisin keinoin päästäisiin julkisten menojen kasvua koskeviin tavoitteisiin vuonna 2003 ja sen jälkeen. Tanskan julkisen talouden menojen valvonnasta on aikaisemmin saatu vaihtelevia tuloksia. Tanskalle suositeltiinkin vuoden 2003 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa näiden tavoitteiden saavuttamista.Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen on pitkälti sen varassa, että saavutetaan kunnianhimoiset työmarkkinatavoitteet (kuten työvoimaosuuden korottaminen jo ennestään korkeasta tasosta) [7]. Jo toteutettujen toimenpiteiden kuten verouudistuksen odotetaan lisäävän työllisyyttä. Tarkistetussa ohjelmassa on otettu huomioon, että jo toteutettujen uudistusten aikaansaaman työvoiman tarjontavaikutuksen ohella on tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä. Näiden uudistusten suuntaa ei kuitenkaan ole mainittu ohjelmassa. Viimeaikaista taantumaa on lisäksi seurannut työmarkkinatilanteen heikkeneminen. Tämänsuuntainen kehitys ei välttämättä vaaranna työmarkkinoiden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista, mutta työllisyystilanteen on yhä kohennuttava, jotta myös suhdanteista johtuva osuus työttömyydestä voitaisiin estää.[7]    Tanskan yleinen työllisyysaste oli 76 prosenttia vuonna 2002. Iäkkäämpien työnkijöiden (55-64 vuotiaat) työllisyysaste on samana vuonna 58 prosenttia.Tanskan viranomaisten aikomuksena on alentaa veroastetta ohjelmakaudella ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävä kehitys. Kuten neuvoston lausunnossa Tanskan lähentymisohjelman vuoden 2002 tarkistuksesta todetaan, Tanskan veroaste on edelleen korkea muihin teollisuusmaihin verrattuna.Ohjelmassa esitetään laskelmia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä sekä herkkyysanalyysejä. Erityisen havainnollisia ovat laskelmat, joissa arvioidaan niiden vaikutusten määrää, joita lisäuudistusten toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi julkiselle taloudelle. Kun otetaan huomioon tällaisen poikkeamisen potentiaalinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen, ohjelman kannalta olisi ollut hyödyllistä esittää lisää tietoja uudistuksen tulevasta suunnasta. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa tavoitetta julkisen talouden kestävän kehityksen edistämiseksi. Strategia on kattava ja se sisältää velan supistamistoimenpiteitä, joiden avulla julkisen talouden ylijäämä voidaan säilyttää ohjelmakaudella. Pohjanmeren sopimuksen aikaansaamat lisätulot käytetään velkojen maksun nopeuttamiseen. Jos ohjelman keskipitkän aikavälin ennusteet toteutuvat, Tanskan julkisella taloudella on hyvät lähtökohdat vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin, sillä sekä valtion että eläkerahastojen odotetaan saavan huomattavat nettovarat.Tarkistetun ohjelman mukainen talouspolitiikka on pitkälti linjassa vuoden 2003 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Suuntaviivoissa Tanskan viranomaisille esitettiin seuraavat suositukset: työnteko olisi saatava kannattavaksi lisäämällä kannustimia työmarkkinoihin osallistumiselle; menojen valvonta olisi varmistettava kaikilla julkishallinnon tasoilla; kilpailua olisi pyrittävä tehostamaan aloilla, joilla kilpailu on riittämätöntä, ja julkisen sektorin tehokkuutta olisi pyrittävä edelleen parantamaan.Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2010EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [8] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,[8]   EYVL L 209, 2.8.1997.ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [20 päivänä tammikuuta 2004] Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2003-2010. Lähentymisohjelma sisältää runsaasti tietoja Tanskan julkiselle taloudelle aiheutuvista keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteista ja noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.Esitetty julkisen talouden strategia on pääosin muuttumaton ja se keskittyy edelleen julkisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Strategian perustana on edelleen se, että julkisen talouden ylijäämä pidetään vuoteen 2010 keskimäärin 1 ½ - 2 ½ prosentissa suhteessa BKT:hen. Lisäksi jatketaan verojen jäädyttämistä, jolla pyritään myös helpottamaan julkisen talouden menojen valvontaa. Työtulojen veronhuojennus on tarkoitus toteuttaa vuonna 2004 ja sillä pyritään työvoiman tarjonnan lisäämiseen. Lisäksi on toteutettu useita työmarkkina-aloitteita. Lisätoimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi ovat kuitenkin tarpeen, kuten ohjelmassa todetaan.Tarkistetussa ohjelmassa BKT:n kasvun ennustetaan nopeutuvan arvioidusta 1,4 prosentista yli 2 prosenttiin vuosina 2004 ja 2005. Ohjelman mukainen kasvuennuste vuosille 2004 ja 2005 on realistinen, ja se on lähellä komission esittämää ennustetta. Vuodelle 2003 komission yksiköt (ja äskettäin myös Tanskan viranomaiset) ovat kuitenkin ennustaneet selvästi hitaampaa kasvua.Tanskan julkinen talous pysyy vahvana. Tarkistetussa ohjelmassa vuosiksi 2003-2005 ennustetut ylijäämät ovat 1 ¼ - 1 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Ne vastaavat pääosin komission ennusteita. Loppukaudeksi ohjelmassa ennustetaan vuotuisiksi ylijäämiksi vain hieman alle 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös julkisen talouden perusrahoitusaseman odotetaan säilyvän vahvana ennustekaudella. Julkinen velka oli 45 ½ prosenttia vuonna 2002 ja sen odotetaan supistuvan 27 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tanska täyttää näin ollen edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset.Jos talouden suhdannevaihtelut pysyvät tavanomaisina, finanssipolitiikan virityksen odotetaan tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä. Uskottavien kokonaistaloudellisten ja julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien oletusten perusteella näyttää siltä, että keskipitkän aikavälin tavoitteena voidaan edelleen pitää lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa.Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen on pitkälti sen varassa, että kunnianhimoiset työmarkkinatavoitteet saavutetaan (kuten työvoimaosuuden korottaminen jo ennestään korkeasta tasosta). Tarkistetussa ohjelmassa otetaan huomioon se, että näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää uusia työmarkkinauudistuksia. Jos työmarkkinatavoitteita ei saavuteta, se voi aiheuttaa merkittäviä seurauksia julkisen talouden ennustetulle kehitykselle. Ohjelmassa olisikin ollut hyvä esittää lisää tietoja uudistusten tulevasta suunnasta.Tanskan viranomaisten aikomuksena on alentaa veroastetta ohjelmakaudella ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävä kehitys. Neuvoston lausunnossa Tanskan vakausohjelman vuoden 2002 tarkistuksesta todetaan, että veroaste pysyy kuitenkin Tanskassa korkeana verrattuna muihin teollisuusmaihin. Veronhuojennusten jatkamista voitaisiin harkita, sillä julkinen talous on terveellä pohjalla.Nykyisen politiikan ja tarkistetun ohjelman keskipitkän aikavälin ennusteiden perusteella Tanskan julkisella taloudella on hyvät lähtökohdat vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin, sillä sekä valtion että eläkerahastojen odotetaan saavan huomattavat nettovarat.Vuoden 2003 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa Tanskan viranomaisille esitettiin seuraavat suositukset: työnteko olisi saatava kannattavaksi lisäämällä kannustimia työmarkkinoihin osallistumiselle ja menojen valvonta olisi varmistettava kaikilla julkishallinnon tasoilla. Tarkistetun ohjelman mukainen talouspolitiikka on pääosin linjassa vuonna 2003 vahvistettujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa.