                 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 ft       -fr
ft ri-
 ft ft
    ft^ft
                                                 Bryssel, 18.12.1998
                                                 KOM(1998)7891opull.
                                                 98/0365 (CNB)
                                                 98/0366 (CNB)
                                                 98/0367 (CNB)
                                      Suositus
                          NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Monacon ruhtinaskunnan kanssa
                                 tehtävää sopimusta
                                      Suositus
                          NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
  yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista San Marinon tasavallan kanssa
                                 tehtävää sopimusta
                                      Suositus
                          NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
       yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Vatikaanivaltion kanssa
                                 tehtävää sopimusta
                                (komission esittämät)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                 Suositus neuvoston päätökseksi
  yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Monacon ruhtinaskunnan
                                   kanssa tehtävää sopimusta
                                           PERUSTELUT
 Yhteisöllä on euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa 1 päivästä tammikuuta 1999
yksinomainen toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa. Kaikkien
rahapoliittisista tai valuuttakurssiasioista kolmansien maiden kanssa tehtävien
sopimusten on noudatettava tätä toimivallan jakoa. Sen vuoksi yhteisön on päätettävä
jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä voimassa olevien kyseisen alan sopimusten
tulevaisuudesta.
Tässä tarkoituksessa komissio esittää luonnoksen Ranskalle osoitettavaksi neuvoston
päätökseksi, jossa määritellään yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan välisestä uudesta
 sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa omaksuttava kanta.
 I. Yleisiä huomioita
 Ranskalla on erityiset valuuttasuhteet Monacon ruhtinaskuntaan. Ne perustuvat useisiin
 oikeusvälineisiini ja niillä turvataan se, että Ranskan liikkeeseen laskemilla seteleillä ja
 metallirahoilla on Monacon ruhtinaskunnassa laillisen maksuvälineen asema. Monacon
 ruhtinaskunnan liikkeeseen laskemilla metallirahoilla on laillisen maksuvälineen asema
 vain Monacon ruhtinaskunnassa. Koska Ranskan ja Monacon ruhtinaskunnan liikkeeseen
 laskemat metallirahat ovat kuitenkin teknisesti samanlaisia, jälkimmäisiä on liikkeessä
 myös Ranskan alueella. Monacon ruhtinaskunnalla ei ole omaa valuuttaa eikä
 keskuspankkia.
 Monacon ruhtinaskunnassa sijaitsevat rahoituslaitokset voivat käyttää Ranskan
 keskuspankin rahoitusmahdollisuuksia ja Ranskan maksujärjestelmiä samoin
 edellytyksin kuin ranskalaiset pankit. Toisaalta niitä koskevat samat
 vähimmäisvarantovelvoitteet ja tilastointivaatimukset kuin ranskalaisia pankkeja.
  I       Ordonnance monégasque fixant le cours légal et le cours forcé des monnaies et billets
  du 2 janvier 192S; Convention franco-monégasque relative au contrôle des changes, 14 avril I94S ;
 Echange de lettres entre la France et Monaco du 18 mai 1963 relatif à la réglementation bancaire dans la
 Principauté muutetussa muodossaan.
                                                                                9J
 ---pagebreak--- Lisäksi niitä koskevat pankkien toimilupien myöntämisessä samat edellytykset kuin
ranskalaisia pankkeja ja niitä valvovat toimivaltaiset Ranskan viranomaiset.
Ranska ottaa euron käyttöön 1 päivästä tammikuuta 1999. Perustamissopimuksen
mukaan Euroopan keskuspankkijärjestelmä määrittelee ja toteuttaa yhteisön
rahapolitiikan. Sen vuoksi yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan välille on tehtävä uusi
sopimus.
Luonnoksessa neuvoston päätökseksi määritellään periaatteet, joiden mukaisesti
neuvottelut Monacon ruhtinaskunnan kanssa käydään. Komissio suosittaa, että yhteisö
antaa Monacon ruhtinaskunnan käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja myöntää
laillisen maksuvälineen aseman Euroopan keskuspankkijärjestelmän liikkeeseen
laskemille euroseteleille ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen
laskemille eurometallirahoille. Lisäksi Monacon ruhtinaskunnassa sijaitseville
rahoituslaitoksille voidaan myöntää pääsy EKPJ-.n maksujärjestelmiin Euroopan
keskuspankin määräämillä edellytyksillä.
Toisaalta Monacon ruhtinaskunnan odotetaan sitoutuvan siihen, ettei se laske liikkeeseen
seteleitä, metallirahoja eikä minkäänlaisia rahan korvikkeita, paitsi jos sellaisen
liikkeeseenlaskun edellytyksistä sovitaan yhteisön kanssa. Lisäksi Monacon
ruhtinaskunnan odotetaan soveltavan euroseteleitä ja -metallirahoja koskevia yhteisön
sääntöjä Monacon ruhtinaskunnassa ja olevan yhteisön kanssa tiiviissä yhteistyössä
euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisen torjumiseksi                toteutettavissa
toimenpiteissä.
Päätösluonnos perustuu perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohtaan, jossa määrätään,
että poiketen siitä, mitä 228 artiklassa määrätään, tapauksissa, joissa on tarve yhteisön
sekä yhden tai useamman valtion taikka kansainvälisen järjestön kesken neuvotella raha-
ja valuuttaoloja koskevista sopimuksista, neuvosto päättää määräenemmistöllä komission
suosituksesta ja EKP:a kuultuaan näihin neuvotteluihin sekä näiden sopimusten
tekemiseen liittyvistä järjestelyistä.
Koska Ranskan ja Monacon suuriruhtinaskunnan historialliset yhteydet ovat niin läheiset,
komissio suosittaa, että Ranska neuvottelee ja tekee uuden sopimuksen yhteisön puolesta.
Perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio liitetään
neuvotteluihin täysin. Komissio suosittaa, että myös Euroopan keskuspankki liitetään
täysin neuvotteluihin sen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta. Sopimusluonnoksesta on
pyydettävä talous- ja rahoituskomitean lausunto. Sopimusluonnos on esitettävä myös
neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki tai talous- ja rahoituskomitea
katsoo sen tarpeelliseksi.
II. Artiklakohtaiset huomautukset
1 artikla
Tämä artikla ilmentää sitä, että Ranskan ja Monacon ruhtinaskunnan väliset sopimukset
eivät nykyisessä muodossaan ole yhteensopivia perustamissopimuksessa määrätyn
rahapoliittisia ja valuuttakurssia koskevia asioita koskevan toimivallan jaon kanssa. Näin
ollen järjestelyjä on muutettava tai ne on korvattava uusilla mahdollisimman pian.
                                                                                3
 ---pagebreak--- Ranskaa pyydetään ilmoittamaan Monacon ruhtinaskunnalle sopimusten muuttamisesta
aikaisimpana ajankohtana, joka voimassa olevien sopimusten mukaan on mahdollinen.
                                                                                H
 ---pagebreak--- 2 artikla
Päätösluonnoksen 2 artiklassa säädetään, että 3 ja 6 artiklassa esitetyt periaatteet ovat sen
kannan pohjana, jonka Ranska ottaa yhteisön puolesta Monacon ruhtinaskunnan kanssa
valuutta-asioista käytävissä neuvotteluissa.
3 artikla
Päätösluonnoksen 3 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa Monacon
ruhtinaskunnalle luvan käyttää euroa virallisena valuuttanaan sekä antaa Euroopan
keskuspankkijärjestelmän liikkeeseen laskemille euroseteleille ja euron käyttöön
ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille eurometallirahoille laillisen
maksuvälineen aseman. Täten varmistetaan, että Monacon ruhtinaskunnalla ja Ranskalla
voi edelleen olla sama valuutta eli euro, ja että seteleillä ja metallirahoilla, joilla on
Ranskassa laillisen maksuvälineen asema, on sama asema myös Monacon
ruhtinaskunnassa.
4 artikla
Päätösluonnoksen 4 artiklassa säädetään, että Monacon ruhtinaskunnan odotetaan
sitoutuvan siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja eikä rahan
korvikkeita, paitsi jos liikkeeseenlasku on nimenomaisesti sallittu sopimuksessa. Tämä
ei koske vain euromääräisiä seteleitä, metallirahoja tai muita rahan korvikkeita, vaan
kaikenlaisia seteleitä, metallirahoja ja rahan korvikkeita riippumatta siitä, minkä valuutan
määräisinä ne on annettu.
5 artikla
Ensimmäisen kohdan tarkoituksena on varmistaa, että Monacon ruhtinaskunnassa
noudatetaan yhteisön euron seteleistä ja metallirahoista annettuja sääntöjä, koskevatpa ne
tekijänoikeutta, vahingoittuneiden seteleiden vaihtamista tai seteleiden ja metallirahojen
jäljentämistä.
Toisessa kohdassa säädetään, että Monacon ruhtinaskunnan odotetaan sitoutuvan
läheiseen yhteistyöhön yhteisön kanssa euroseteleiden ja -metallirahojen suojaamiseksi
väärentämiseltä. Tämä koskee muun muassa teknisten ja tilastollisten tietojen vaihtamista
väärennetyistä seteleistä ja metallirahoista sekä toiminnallisten ja strategisten tietojen
 vaihtamista toimivaltaisten viranomaisten kesken. Monacon ruhtinaskunnan odotetaan
 varmistavan riittävät seuraamukset euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisestä.
 6 artikla
 Päätösluonnoksen 6 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa Monacon
 ruhtinaskunnassa sijaitseville rahoituslaitoksille pääsyn Ranskan kansallisiin
 maksujärjestelmiin Euroopan keskuspankin määräämin edellytyksin. Tällä säännöksellä
 ei ole tarkoitus mahdollistaa sitä, että EKPJ velvoitettaisiin sallimaan pääsy EKPJ:n
 maksujärjestelmiin. Pääsy niihin voidaan myöntää vain EKP:n suostumuksella ja sen
 määrittelemin edellytyksin.
 7 ja 8 artikla
 Päätösluonnoksen 7 ja 8 artiklassa säädetään, että Ranska käy neuvottelut Monacon
 ruhtinaskunnan kanssa ja tekee sopimuksen yhteisön puolesta. Neuvosto käyttää siten
                                                                                y
 ---pagebreak--- toimivaltaansa määritellä rahapolitiikkaan tai valuuttakurssijärjestelmään liittyviin
neuvotteluihin ja sopimusten tekemiseen liittyvät järjestelyt. Perustamissopimuksen 109
artiklan 3 kohdan mukaisesti muistutetaan, että komissio liitetään neuvotteluihin täysin.
Koska tämän sopimuksen useimmat seikat ovat huomattavan tärkeitä Euroopan
keskuspankille, Euroopan keskuspankki liitetään neuvotteluihin täysin sen toimivaltaan
kuuluvien alojen osalta.
Ennen sopimuksen tekemistä Ranska pyytää talous- ja rahoituskomitealta lausunnon
sopimusluonnoksesta. Jos komissio tai Euroopan keskuspankki, jotka on liitetty
neuvotteluihin täysin, tai talous- ja rahoituskomitea katsoo, että sopimus on esitettävä
neuvostolle, sopimuksen tekemisessä on odotettava, kunnes neuvosto tekee päätöksen
perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
9 artikla
Tämä 9 artikla ilmentää vaatimusta, että kaikkien Ranskan ja Monacon ruhtinaskunnan
välisten     kahdenvälisten      sopimusten      on     oltava     yhteensopivia      sekä
perustamissopimuksessa määrätyn toimivallan rahapoliittisia ja valuuttakurssia koskevia
asioita koskevan jaon että yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan välisen valuuttasuhteista
tehtävän uuden sopimuksen kanssa.
 10 artikla
Tässä artiklassa selvennetään, että päätös on osoitettu Ranskalle. Päätös tulee voimaan
heti kun se on annettu Ranskalle tiedoksi.
 ---pagebreak--- «iV.ifWh .•
                             Suositus neuvoston päätökseksi tehty [ ]
      yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Monacon ruhtinaskunnan
                                        kanssa tehtävää sopimusta
                                                                                98/ 0365(CNB)
    Euroopan unionin neuvosto, joka
    ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan 3
    kohdan,
    ottaa huomioon komission suosituksen,
    ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon,
    sekä katsoo, että
    (1)      3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 1
    mukaan euro korvaa 1 päivästä tammikuuta 1999 kunkin euroalueeseen osallistuvan
    jäsenvaltion valuutan muuntokurssiin,
     (2)     yhteisöllä on toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa
     euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa samasta päivästä alkaen,
     (3)     neuvoston on määrättävä järjestelyistä, jotka liittyvät rahapoliittisten tai
     valuuttakurssijärjestelmää koskevien sopimusten tekemiseen ja niitä koskeviin
     neuvotteluihin,
     (4)     Ranskalla on erityiset valuuttasuhteet Monacon ruhtinaskuntaan, ja nämä suhteet
    perustuvat       eri      oikeusvälineisiini;      Monacon        ruhtinaskunnassa          sijaitsevilla
     rahoituslaitoksilla on mahdollinen oikeus käyttää Ranskan keskuspankin
     rahoitusjärjestelyjä ja ne osallistuvat joihinkin Ranskan maksujärjestelmiin samoin
     edellytyksin kuin Ranskan pankit,
     (5)     euro korvaa Ranskan frangin 1 päivänä tammikuuta 1999,
     (6)      Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o
     6 mukaan yhteisö sitoutuu edistämään Monacon ruhtinaskunnan kanssa voimassa olevien
    järjestelyjen neuvottelemista uudelleen, mikä saattaa tulla tarpeelliseksi yhtenäisvaluutan
     käyttöönoton seurauksena,
              EYVL L 139, 11.5.1998, s.l
     2        Ordonnance monégasque fixant le cours légal et le cours forcé des monnaies et billets
     du 2 janvier 1925; Convention franco-monégasque relative au contrôle des changes, 14 avril 1945 ;
     Echange de lettres entre la France et Monaco du 18 mai 1963 relatif à la réglementation bancaire dans la
     Principauté muutetussa muodossaan.
                                                                                ï
 ---pagebreak---  (7)      nykyisiä Ranskan ja Monacon ruhtinaskunnan välisiä järjestelyjä on muutettava
tai ne on korvattava uusilla mahdollisimman pian ottaen huomioon
perustamissopimuksessa yhteisölle rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa
määrätyn toimivallan,
(8)       kun otetaan huomioon Monacon ruhtinaskunnan ja yhteisön väliset tiiviit
taloussuhteet, on asianmukaista, että yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan kesken
tehdään sopimus seteleistä ja metallirahoista, pääsystä maksujärjestelmiin ja euron
oikeudellisesta asemasta Monacon ruhtinaskunnassa; ottaen huomioon Ranskan ja
Monacon ruhtinaskunnan historialliset yhteydet on asianmukaista, että Ranska
neuvottelee ja voi tehdä uuden sopimuksen yhteisön puolesta,
(9) jotta Monacon ruhtinaskunnan valuutta olisi sama kuin Ranskan, on asianmukaista
sopia, että Monacon ruhtinaskunta käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja antaa
Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden
liikkeeseen laskemille euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen aseman,
(10) on tärkeää, että Monacon ruhtinaskunta varmistaa, että euromääräisistä seteleistä ja
metallirahoista annettuja yhteisön sääntöjä sovelletaan Monacon ruhtinaskunnassa;
eurosetelit ja -metallirahat tarvitsevat riittävän suojan väärentämistä vastaan; on tärkeää,
että Monacon ruhtinaskunta toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet väärentämisen
torjumiseksi ja tehdäkseen yhteistyötä yhteisön kanssa tällä alalla,
 (11) Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat toteuttaa kaikenlaisia
 pankkitapahtumia kolmansissa maissa sijaitseviin rahoituslaitoksiin nähden; Euroopan
 keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat asianmukaisin edellytyksin antaa
 kolmansien maiden rahoituslaitoksille pääsyn maksujärjestelmiinsä; yhteisön ja Monacon
 ruhtinaskunnan välinen sopimus ei saa velvoittaa mitenkään Euroopan keskuspankkia
 eikä mitään kansallista keskuspankkia,
 (12)komissio ja Euroopan keskuspankki omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla on
 liitettävä näihin neuvotteluihin täysin; on asianmukaista, että Ranska pyytää
 sopimusluonnoksesta lausunnon talous- ja rahoituskomitealta; sopimusluonnos on
 esitettävä neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki tai talous- ja
 rahoituskomitea katsoo sen tarpeelliseksi,
 (13) voimassa olevia Ranskan ja Monacon ruhtinaskunnan välisiä sopimuksia on
 muutettava tai tarvittaessa ne on korvattava niin että vältetään näiden sopimusten ja
 yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan välillä niiden valuuttasuhteista tehtyjen sopimusten
 välinen epäjohdonmukaisuus,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Ranska ilmoittaa Monacon ruhtinaskunnalle tarpeesta muuttaa voimassa olevia Ranskan
 ja Monacon ruhtinaskunnan välisiä valuuttajärjestelyjä mahdollisimman pian ja ehdottaa
 neuvotteluja uudesta sopimuksesta.
                                                                                %
 ---pagebreak--- 2 artikla
Yhteisön Monacon ruhtinaskunnan kanssa jäljempänä tarkoitetuista asioista tehtävästä
sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa otettavan kannan on perustuttava 3-6 artikloissa
esitettyihin periaatteisiin.
3 artikla
(1) Monacon ruhtinaskunnalle annetaan oikeus käyttää euroa virallisena valuuttanaan.
(2) Monacon ruhtinaskunnalle annetaan oikeus antaa euroseteleille ja -metallirahoille
laillisen maksuvälineen asema.
4 artikla
Monacon ruhtinaskunta sitoutuu siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja
eikä minkäänlaisia rahan korvikkeita, jos ei sellaisen liikkeeseenlaskun edellytyksistä ole
sovittu Euroopan yhteisön kanssa.
5 artikla
(1) Monacon ruhtinaskunta sitoutuu soveltamaan euroseteleistä ja -metallirahoista
annettuja yhteisön sääntöjä Monacon ruhtinaskunnassa.
(2) Monacon ruhtinaskunta sitoutuu tekemään yhteisön kanssa tiivistä yhteistyötä
euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisen ehkäisemiseen tähtäävien toimenpiteiden
osalta.
6 artikla
Monacon ruhtinaskunnassa sijaitseville rahoituslaitoksille voidaan antaa pääsy Ranskan
maksujärjestelmään Euroopan keskuspankin määräämin asianmukaisin edellytyksin.
7 artikla
Ranska käy yhteisön puolesta neuvottelut Monacon ruhtinaskunnan kanssa edellä
mainituista asioista. Komissio liitetään neuvotteluihin mukaan täysin. Euroopan
keskuspankki liitetään neuvotteluihin täysin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Ranska
pyytää talous- ja rahoituskomitealta lausunnon sopimusluonnoksesta.
 ---pagebreak--- 8 artikla
Ranskalla on oikeus tehdä sopimus yhteisön puolesta, jos ei komissio tai Euroopan
keskuspankki tai talous-ja rahoituskomitea katso, että sopimus on esitettävä neuvostolle.
9 artikla
Ranska ja Monacon ruhtinaskunta varmistavat, että voimassa olevat järjestelyt ovat
yhteensopivat yhteisön ja Monacon ruhtinaskunnan valuuttasuhteistaan tekemän
sopimuksen kanssa.
10 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskalle.
Tehty Brysselissä
                                                                   Neuvoston puolesta
                                                                        Puheenjohtaja
                                                                                J°
 ---pagebreak---                                    Suositus neuvoston päätökseksi
             yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista San Marinon
                              tasavallan kanssa tehtävää sopimusta
                                          PERUSTELUT
Yhteisöllä on euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa 1 päivästä tammikuuta 1999
yksinomainen toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa. Kaikkien
rahapoliittisista tai valuuttakurssia koskevista asioista kolmansien maiden kanssa
tehtävien sopimusten on noudatettava tätä toimivallan jakoa. Sen vuoksi yhteisön on
päätettävä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä voimassa olevien kyseisen alan
sopimusten tulevaisuudesta.
Tässä tarkoituksessa komissio esittää luonnoksen Italialle osoitettavaksi neuvoston
päätökseksi, jossa määritellään yhteisön ja San Marinon tasavallan välisestä uudesta
sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa omaksuttava kanta.
I. Yleisiä huomioita
Italialla on tehnyt San Marinon tasavallan kanssa useita sopimuksia, joihin sisältyy
määräyksiä rahapoliittisista asioista1 ja joilla turvataan se, että Italian liikkeeseen
laskemilla seteleillä ja metallirahoilla on San Marinon tasavallassa laillisen
maksuvälineen asema. San Marinon tasavallan liikkeeseen laskemat muut kuin kultaiset
metallirahat ovat muodoltaan, mitoiltaan ja koostumukseltaan samanlaisia kuin Italian
liikkeeseen laskemat. Sopimuksilla rajoitetaan näiden metallirahojen, joilla on laillisen
maksuvälineen asema San Marinon tasavallassa ja Italiassa, liikkeeseen laskettavaa
määrää. San Marinon tasavalta on sitoutunut siihen, että se ei laske liikkeeseen muita
metallirahoja, seteleitä eikä rahan korvikkeita. San Marinon tasavallalla ei ole omaa
valuuttaa eikä keskuspankkia, vaikkakin Institute di Credito Sammarinese suorittaa
joitakin keskuspankin tehtävien kaltaisia tehtäviä.
     Convenzione di amicizia e di buon vicinato fra San Marino e 1'Italia del 31 marzo 1939, muutetussa
     muodossaan, Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino, 21-
     XII-1991; Convenzione in materia di rapporti fmanziari e valutari tra la Repubblica Italiana e la
     Repubblica di San Marino con atto aggiuntivo corredato da Processo Verbale firmato a Roma il 4
     marzo 1994.
                                                                                A1
 ---pagebreak--- San Marinon tasavallassa sijaitsevat rahoituslaitokset eivät voi käyttää Italian
keskuspankin rahoitusmahdollisuuksia. Yksi San Marinon tasavallassa sijaitseva
rahoituslaitos voi käyttää Italian RTGS-järjestelmää. Italian keskuspankin ja Instituto di
Credito Sammarinesen välillä ei ole mitään virallista suhdetta.
Italia ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1999. Perustamissopimuksen mukaan
Euroopan keskuspankkijärjestelmä määrittelee ja toteuttaa yhteisön rahapolitiikan. Sen
vuoksi yhteisön ja San Marinon tasavallan välille on tehtävä uusi sopimus.
Luonnoksessa neuvoston päätökseksi määritellään periaatteet, joiden mukaisesti
neuvottelut San Marinon tasavallan kanssa käydään. Komissio suosittaa, että yhteisö
antaa San Marinon tasavallan käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja myöntää laillisen
maksuvälineen aseman Euroopan keskuspankkijärjestelmän liikkeeseen laskemille
euroseteleille ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille
eurometallirahoille. Lisäksi San Marinon tasavallassa sijaitseville rahoituslaitoksille
voidaan myöntää pääsy EKPJ.n maksujärjestelmiin Euroopan keskuspankin määräämillä
edellytyksillä.
Toisaalta San Marinon tasavallan odotetaan sitoutuvan siihen, ettei se laske liikkeeseen
seteleitä, metallirahoja eikä minkäänlaisia rahan korvikkeita, paitsi jos sellaisen
liikkeeseenlaskun edellytyksistä sovitaan yhteisön kanssa. Lisäksi San Marinon
tasavallan odotetaan soveltavan euroseteleitä ja -metallirahoja koskevia yhteisön sääntöjä
San Marinon tasavallassa ja olevan yhteisön kanssa tiiviissä yhteistyössä euroseteleiden
ja -metallirahojen väärentämisen torjumiseksi toteutettavissa toimenpiteissä. Samalla
vahvistetaan, että Italia saa halutessaan laskea liikkeeseen metallirahoja, joissa on
erityinen San Marinon tasavaltaan liittyvä tunnus.
Päätösluonnos perustuu perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohtaan, jossa määrätään,
että poiketen siitä, mitä 228 artiklassa määrätään, tapauksissa, joissa on tarve yhteisön
sekä yhden tai useamman valtion taikka kansainvälisen järjestön kesken neuvotella raha-
ja valuuttaoloja koskevista sopimuksista, neuvosto päättää määräenemmistöllä komission
suosituksesta ja EKP:a kuultuaan näihin neuvotteluihin sekä näiden sopimusten
tekemiseen liittyvistä järjestelyistä.
Koska Italian ja San Marinon tasavallan historialliset yhteydet ovat niin läheiset,
komissio suosittaa, että Italia neuvottelee ja tekee uuden sopimuksen yhteisön puolesta.
Perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio liitetään
 neuvotteluihin täysin. Komissio suosittaa, että Euroopan keskuspankki liitetään täysin
 neuvotteluihin sen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta. Sopimusluonnoksesta on
 pyydettävä talous- ja rahoituskomitean lausunto. Sopimusluonnos on esitettävä myös
 neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki taikka talous- ja rahoituskomitea
katsoo sen tarpeelliseksi.
 II. Artiklakohtaiset huomautukset
 1 artikla
 Tämä artikla ilmentää sitä, että Italian ja San Marinon tasavallan väliset sopimukset eivät
 nykyisessä muodossaan ole yhteensopivia perustamissopimuksessa määrätyn
                                                                                A%
 ---pagebreak--- rahapoliittisia ja valuuttakurssiasioita koskevan toimivallan jaon kanssa. Näin ollen
järjestelyjä on muutettava tai ne on korvattava uusilla mahdollisimman pian. Italiaa
pyydetään ilmoittamaan San Marinon tasavallalle sopimusten muuttamisesta
aikaisimpana ajankohtana, joka voimassa olevien sopimusten mukaan on mahdollinen.
 2 artikla
 Päätösluonnoksen 2 artiklassa säädetään, että 3-6 artiklassa esitetyt periaatteet ovat sen
 kannan pohjana, jonka Italia ottaa yhteisön puolesta San Marinon tasavallan kanssa
 valuutta-asioista käytävissä neuvotteluissa.
 3 artikla
 Päätösluonnoksen 3 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa San Marinon tasavallalle
 luvan      käyttää    euroa      virallisena   valuuttanaan      sekä     antaa      Euroopan
 keskuspankkijärjestelmän liikkeeseen laskemille euroseteleille ja euron käyttöön
 ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille eurometallirahoille laillisen
 maksuvälineen aseman. Täten varmistetaan, että San Marinon tasavallalla ja Italialla voi
 edelleen olla sama valuutta eli euro, ja että seteleillä ja metallirahoilla, joilla on Italiassa
 laillisen maksuvälineen asema, on sama asema myös San Marinon tasavallassa.
 4 artikla
 Päätösluonnoksen 4 artiklassa säädetään, että San Marinon tasavallan odotetaan
 sitoutuvan siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja eikä rahan
 korvikkeita, paitsi jos liikkeeseenlasku on nimenomaisesti sallittu sopimuksessa. Tämä
 ei koske vain euromääräisiä seteleitä, metallirahoja tai muita rahan korvikkeita, vaan
 kaikenlaisia seteleitä, metallirahoja ja rahan korvikkeita riippumatta siitä, minkä valuutan
 määräisiä ne ovat.
 5 artikla
 Ensimmäisen kohdan tarkoituksena on varmistaa, että San Marinon tasavallassa
 noudatetaan euron seteleistä ja metallirahoista annettuja yhteisön sääntöjä, koskevatpa
 ne tekijänoikeutta, vahingoittuneiden seteleiden vaihtamista tai seteleiden ja
 metallirahojen jäljentämistä.
 Toisessa kohdassa säädetään, että San Marinon tasavallan odotetaan sitoutuvan läheiseen
 yhteistyöhön yhteisön kanssa euroseteleiden ja -metallirahojen suojaamiseksi
 väärentämiseltä. Tämä koskee muun muassa teknisten ja tilastollisten tietojen vaihtamista
 väärennetyistä seteleistä ja metallirahoista sekä toiminnallisten ja strategisten tietojen
 vaihtamista toimivaltaisten viranomaisten kesken. San Marinon tasavallan odotetaan
 varmistavan riittävät seuraamukset euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisestä.
                                                                                /ii
 ---pagebreak--- 6 artikla
Päätösluonnoksen 6 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa San Marinon tasavallassa
sijaitseville rahoituslaitoksille pääsyn Italian kansalliseen RTGS-järjestelmään2 Euroopan
keskuspankin määräämin edellytyksin. Tällä säännöksellä ei ole tarkoitus mahdollistaa
sitä, että EKPJ velvoitettaisiin sallimaan pääsy EKPJ:n maksujärjestelmiin. Pääsy Italian
RTGS-järjestelmään voidaan myöntää vain EKP:n suostumuksella ja sen määrittelemin
edellytyksin.
7 ja 8 artikla
Päätösluonnoksen 7 ja 8 artiklassa säädetään, että Italia käy neuvottelut San Marinon
tasavallan kanssa ja tekee sopimuksen yhteisön puolesta. Neuvosto käyttää siten
toimivaltaansa määritellä rahapolitiikkaan tai valuuttakurssijärjestelmään liittyviin
neuvotteluihin ja sopimusten tekemiseen liittyvät järjestelyt. Perustamissopimuksen 109
artiklan 3 kohdan mukaisesti muistutetaan, että komissio liitetään neuvotteluihin täysin.
Koska tämän sopimuksen useimmat kohdat ovat huomattavan tärkeitä Euroopan
keskuspankille, komissio suosittaa, että Euroopan keskuspankki liitetään neuvotteluihin
täysin sen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta.
Ennen sopimuksen tekemistä Italia pyytää talous- ja rahoituskomitealta lausunnon
sopimusluonnoksesta. Jos komissio tai Euroopan keskuspankki, jotka on liitetty
neuvotteluihin täysin, tai talous- ja rahoituskomitea katsoo, että sopimus on esitettävä
neuvostolle, sopimuksen tekemisessä on odotettava, kunnes neuvosto tekee päätöksen
perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
9 artikla
Päätösluonnoksen 9 artikla ilmentää vaatimusta, että kaikkien Italian ja San Marinon
tasavallan välisten kahdenvälisten sopimusten on oltava yhteensopivia sekä
perustamissopimuksessa määrätyn rahapoliittisia ja valuuttakurssia koskevia asioita
koskevan        toimivallan jaon että yhteisön ja San Marinon tasavallan välisen
valuuttasuhteista tehtävän uuden sopimuksen kanssa.
10 artikla
Tässä artiklassa selvennetään, että päätös on osoitettu Italialle. Päätös tulee voimaan heti
kun se on annettu Italialle tiedoksi.
     RTGS, Real-Time Gross Settlement system, reaaliaikainen bruttoselvitysjärjestelmä.
                                                                                rt
 ---pagebreak---                            Suositus neuvoston päätökseksi, tehty [ ],
             yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista San Marinon
                              tasavallan kanssa tehtävää sopimusta
                                                                                98/ 0366CCNB)
Euroopan unionin neuvosto, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan 3
kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon,
sekä katsoo, että
(1) 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/983 mukaan
     euro korvaa 1 päivästä tammikuuta 1999 kunkin euroalueeseen osallistuvan
     jäsenvaltion valuutan muuntokurssiin,
(2) yhteisöllä on toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa euron
     käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa samasta päivästä alkaen,
(3) neuvoston on määrättävä järjestelyistä, jotka liittyvät rahapolitiikkaa tai
     valuuttakurssijärjestelmää koskevien sopimusten tekemiseen ja niitä koskeviin
     neuvotteluihin,
(4) Italia on tehnyt San Marinon kanssa useita sopimuksia, joihin sisältyy määräyksiä
     rahapoliittisista asioista4,
(5) euro korvaa Italian liiran 1 päivänä tammikuuta 1999,
(6) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o 6
     mukaan yhteisö sitoutuu edistämään San Marinon tasavallan kanssa voimassa
3
    EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.
4
    Convenzione di amicizia e di buon vicinato fra San Marino e Ntalia del 31 marzo 1939, muutetussa
    muodossaan, Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino, 21-
    XII-1991; Convenzione in materia di rapporti finanziari e valutari tra la Repubblica Italiana e la
    Repubblica di San Marino con atto aggiuntivo corredato da Processo Verbale firmato a Roma il 4
    marzo 1994.                                                                                /-
                                                                                yi)
 ---pagebreak---      olevien järjestelyjen neuvottelemista uudelleen, mikä saattaa tulla tarpeelliseksi
     yhtenäisvaluutan käyttöönoton myötä,
 (7) nykyiset Italian ja San Marinon tasavallan väliset sopimukset eivät ole yhteensopivia
     perustamissopimuksessa määrätyn rahapoliittisia ja valuuttakurssiasioita koskevan
     toimivallan jaon kanssa; sopimusta on sen vuoksi muutettava tai se on tarvittaessa
     korvattava uudella mahdollisimman pian,
(8) kun otetaan huomioon San Marinon tasavallan ja yhteisön väliset tiiviit
     taloussuhteet, on asianmukaista, että yhteisön ja San Marinon tasavallan kesken
     tehdään sopimus seteleistä ja metallirahoista, pääsystä maksujärjestelmiin ja euron
     oikeudellisesta asemasta San Marinon tasavallassa; ottaen huomioon Italian ja San
     Marinon tasavallan historialliset yhteydet on asianmukaista, että Italia neuvottelee ja
     voi tehdä uuden sopimuksen yhteisön puolesta,
(9) jotta San Marinon tasavallan valuutta olisi sama kuin Italian, on asianmukaista sopia,
     että San Marinon tasavalta käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja antaa Euroopan
     keskuspankkijärjestelmän ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen
     laskemille euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen aseman,
(10) on tärkeää, että San Marinon tasavalta varmistaa, että euromääräisistä seteleistä ja
     metallirahoista annettuja yhteisön sääntöjä sovelletaan San Marinon tasavallassa;
     eurosetelit ja -metallirahat tarvitsevat riittävän suojan väärentämistä vastaan; on
     tärkeää, että San Marinon tasavalta toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet väärentämisen
     torjumiseksi ja tehdäkseen yhteistyötä yhteisön kanssa tällä alalla,
(11) Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat toteuttaa kaikenlaisia
     pankkitapahtumia kolmansissa maissa sijaitseviin rahoituslaitoksiin nähden;
     Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat asianmukaisin
     edellytyksin      antaa      kolmansien       maiden       rahoituslaitoksille  pääsyn
     maksujärjestelmiinsä; yhteisön ja San Marinon tasavallan välinen sopimus ei saa
     velvoittaa mitenkään Euroopan keskuspankkia eikä mitään kansallista
     keskuspankkia,
(12)komissio ja Euroopan keskuspankki omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla on
     liitettävä näihin neuvotteluihin täysin; on asianmukaista, että Italia pyytää
     sopimusluonnoksesta lausunnon talous- ja rahoituskomitealta; sopimusluonnos on
     esitettävä neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki taikka talous- ja
     rahoituskomitea katsoo sen tarpeelliseksi,
(13) voimassa olevaa Italian ja San Marinon tasavallan välistä sopimusta on muutettava
     tai tarvittaessa se on korvattava uudella niin että väitetään tämän sopimuksen ja
                                                                                M
 ---pagebreak---       yhteisön ja San Marinon välillä niiden valuuttasuhteista tehtyjen sopimusten välinen
      epäjohdonmukaisuus,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                          1 artikla
Italia ilmoittaa San Marinon tasavallalle tarpeesta muuttaa voimassa olevia Italian ja San
Marinon tasavallan välisiä sopimuksia rahapoliittisista asioista mahdollisimman pian ja
ehdottaa neuvotteluja uudesta sopimuksesta.
                                          2 artikla
Yhteisön San Marinon tasavallan kanssa rahapoliittisista asioista tehtävästä sopimuksesta
käytävissä neuvotteluissa otettavan kannan on perustuttava jäljempänä 3-6 artiklassa
esitettyihin periaatteisiin.
                                          3 artikla
(1) San Marinon tasavallalle annetaan oikeus käyttää euroa virallisena valuuttanaan.
(2) San Marinon tasavallalle annetaan oikeus antaa euroseteleille ja -metallirahoille
 laillisen maksuvälineen asema.
                                          4 artikla
 San Marinon tasavalta sitoutuu siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja
 eikä minkäänlaisia rahan korvikkeita, jos ei sellaisen liikkeeseenlaskun edellytyksistä ole
 sovittu Euroopan yhteisön kanssa.
                                                                                M-
 ---pagebreak---                                          5 artikla
                                                       V. ..
(1) San Marinon tasavalta sitoutuu soveltamaan euroseteleistä ja -metallirahoista
annettuja yhteisön sääntöjä San Marinon tasavallassa.
(2) San Marinon tasavalta sitoutuu tekemään yhteisön kanssa tiivistä yhteistyötä
euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisen ehkäisemiseen tähtäävien toimenpiteiden
osalta.
                                         6 artikla
San Marinon tasavallassa sijaitseville rahoituslaitoksille voidaan antaa pääsy Italian
kansalliseen RTGS-järjestelmään Euroopan keskuspankin määräämin asianmukaisin
edellytyksin.
                                         7 artikla
Italia käy yhteisön puolesta neuvottelut San Marinon tasavallan kanssa edellä mainituista
asioista. Komissio liitetään neuvotteluihin mukaan täysin. Euroopan keskuspankki
liitetään neuvotteluihin täysin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Italia pyytää talous- ja
rahoituskomitealta lausunnon sopimusluonnoksesta.
                                         8 artikla
Italialla on oikeus tehdä sopimus yhteisön puolesta, jos ei komissio tai Euroopan
keskuspankki taikka talous- ja rahoituskomitea katso, että sopimus on esitettävä
neuvostolle.
                                         9 artikla
 Italia ja San Marinon tasavalta varmistavat, että voimassa olevat sopimukset ovat
 yhteensopivia yhteisön ja San Marinon valuuttasuhteistaan tekemän sopimuksen kanssa.
                                                                                M
 ---pagebreak---                                     10 artikla
Tämä päätös on osoitettu Italialle.
Tehty Brysselissä
                                               Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
                                                                  //?
 ---pagebreak---                                   Suositus neuvoston päätökseksi
           yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Vatikaanivaltion
                                     kanssa tehtävää sopimusta
                                        PERUSTELUT
Yhteisöllä on euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa 1 päivästä tammikuuta 1999
yksinomainen toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa. Kaikkien
rahapoliittisista tai valuuttakurssia koskevista asioista kolmansien maiden kanssa
tehtävien sopimusten on noudatettava tätä toimivallan jakoa. Sen vuoksi yhteisön on
päätettävä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä voimassa olevien kyseisen alan
sopimusten tulevaisuudesta.
Tässä tarkoituksessa komissio esittää luonnoksen Italialle osoitettavaksi neuvoston
päätökseksi, jossa määritellään yhteisön ja Vatikaanivaltion välisestä uudesta
sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa omaksuttava kanta.
I. Yleisiä huomioita
Italialla on erityiset            valuuttasuhteet        Vatikaanivaltioon.         Ne perustuvat
valuuttasopimukseen5, jolla turvataan se, että Italian liikkeeseen laskemilla
metallirahoilla on Vatikaanivaltiossa laillisen maksuvälineen asema. Italian keskuspankin
liikkeeseen laskemilla seteleillä ei ole laillisen maksuvälineen asemaa, mutta niitä on
käytännössä liikkeessä myös Vatikaanivaltion alueella. Vatikaanivaltion liikkeeseen
laskemat muut kuin kultaiset metallirahat ovat muodoltaan, mitoiltaan ja rakenteeltaan
samanlaisia kuin Italian liikkeeseen laskemat. Valuuttasopimuksella rajoitetaan näiden
metallirahojen, joilla on laillisen maksuvälineen asema Vatikaanivaltiossa ja Italiassa,
liikkeeseen laskettavaa määrää. Vatikaanivaltiolla ei ole omaa valuuttaa eikä
keskuspankkia.
Vatikaanivaltiossa sijaitsevat rahoituslaitokset eivät voi käyttää Italian keskuspankin
rahoitusmahdollisuuksia eivätkä Italian RTGS-järjestelmää. Ne eivät ole Italian
viranomaisten valvonnan piirissä.
     Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e lo Stato della Città del Vaticano il 3 diciembre
     1991.
                                                                                &>
 ---pagebreak--- Italia ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1999. Perustamissopimuksen mukaan
Euroopan keskuspankkijärjestelmä määrittelee ja toteuttaa yhteisön rahapolitiikan. Sen
vuoksi yhteisön ja Vatikaanivaltion välille on tehtävä uusi sopimus.
Luonnoksessa neuvoston päätökseksi määritellään periaatteet, joiden mukaisesti
neuvottelut Vatikaanivaltion kanssa käydään. Komissio suosittaa, että yhteisö antaa
Vatikaanivaltion käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja myöntää laillisen
maksuvälineen aseman Euroopan keskuspankkijärjestelmän liikkeeseen laskemille
euroseteleille ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemille
eurometallirahoille. Lisäksi Vatikaanivaltiossa sijaitseville rahoituslaitoksille voidaan
myöntää pääsy EKPJ:n maksujärjestelmiin Euroopan keskuspankin määräämillä
edellytyksillä.
Toisaalta Vatikaanivaltion odotetaan sitoutuvan siihen, ettei se laske liikkeeseen seteleitä,
 metallirahoja eikä minkäänlaisia rahan korvikkeita, paitsi jos sellaisen liikkeeseenlaskun
 edellytyksistä sovitaan yhteisön kanssa. Lisäksi Vatikaanivaltion odotetaan soveltavan
 euroseteleitä ja -metallirahoja koskevia yhteisön sääntöjä Vatikaanivaltiossa ja olevan
 yhteisön kanssa tiiviissä yhteistyössä euroseteleiden ja -metallirahojen väärentämisen
 torjumiseksi toteutettavissa toimenpiteissä. Samalla vahvistetaan, että Italia saa
 halutessaan laskea liikkeeseen metallirahoja, joissa on erityinen Vatikaanivaltioon
 liittyvä tunnus.
 Päätösluonnos perustuu perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohtaan, jossa määrätään,
 että poiketen siitä, mitä 228 artiklassa määrätään, tapauksissa, joissa on tarve yhteisön
 sekä yhden tai useamman valtion taikka kansainvälisen järjestön kesken neuvotella raha-
 ja valuuttaoloja koskevista sopimuksista, neuvosto päättää määräenemmistöllä komission
 suosituksesta ja EKP.a kuultuaan näihin neuvotteluihin sekä näiden sopimusten
 tekemiseen liittyvistä järjestelyistä.
  Koska Italian ja Vatikaanivaltion historialliset yhteydet ovat niin läheiset, komissio
  suosittaa, että Italia neuvottelee ja tekee uuden sopimuksen yhteisön puolesta.
  Perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio liitetään
  neuvotteluihin täysin. Komissio suosittaa, että Euroopan keskuspankki liitetään täysin
  neuvotteluihin sen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta. Sopimusluonnoksesta on
  pyydettävä talous- ja rahoituskomitean lausunto. Sopimusluonnos on esitettävä myös
  neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki tai talous- ja rahoituskomitea
  katsoo sen tarpeelliseksi.
  II. Artiklakohtaiset huomautukset
  1 artikla
  Tämä artikla ilmentää sitä, että Italian ja Vatikaanivaltion väliset sopimukset eivät
  nykyisessä muodossaan ole yhteensopivia perustamissopimuksessa määrätyn
  rahapoliittisia ja valuuttakurssiasioita koskevan toimivallan jaon kanssa. Näin ollen
  järjestelyjä on muutettava tai ne on korvattava uusilla mahdollisimman pian. Italiaa
  pyydetään ilmoittamaan Vatikaanivaltiolle sopimusten muuttamisesta aikaisimpana
  ajankohtana, joka voimassa olevien sopimusten mukaan on mahdollinen.
                                                                                3A
 ---pagebreak--- 2 artikla
Päätösluonnoksen 2 artiklassa säädetään, että 3 ja 6 artiklassa esitetyt periaatteet ovat sen
kannan pohjana, jonka Italia ottaa yhteisön puolesta Vatikaanivaltion kanssa valuutta-
asioista käytävissä neuvotteluissa.
3 artikla
Päätösluonnoksen 3 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa Vatikaanivaltiolle luvan
käyttää euroa virallisena valuuttanaan sekä antaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän
liikkeeseen laskemille euroseteleille ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden
liikkeeseen laskemille eurometallirahoille laillisen maksuvälineen aseman. Täten
varmistetaan, että Vatikaanivaltiolla ja Italialla voi edelleen olla sama valuutta eli euro, ja
että seteleillä ja metallirahoilla, joilla on Italiassa laillisen maksuvälineen asema, on sama
asema myös Vatikaanivaltiossa.
4 artikla
Päätösluonnoksen 4 artiklassa säädetään, että Vatikaanivaltion odotetaan sitoutuvan
siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja eikä rahan korvikkeita, paitsi
jos liikkeeseenlasku on nimenomaisesti sallittu sopimuksessa. Tämä ei koske vain
euromääräisiä seteleitä, metallirahoja tai muita rahan korvikkeita, vaan kaikenlaisia
seteleitä, metallirahoja ja rahan korvikkeita riippumatta siitä, minkä valuutan määräisiä
ne ovat.
5 artikla
Ensimmäisen kohdan tarkoituksena on varmistaa, että Vatikaanivaltiossa noudatetaan
euron seteleistä ja metallirahoista annettuja yhteisön sääntöjä, koskevatpa ne
tekijänoikeutta, vahingoittuneiden seteleiden vaihtamista tai seteleiden ja metallirahojen
jäljentämistä.
Toisessa kohdassa säädetään, että Vatikaanivaltion odotetaan sitoutuvan läheiseen
yhteistyöhön yhteisön kanssa euroseteleiden ja -metallirahojen suojaamiseksi
väärentämiseltä. Tämä koskee muun muassa teknisten ja tilastollisten tietojen vaihtamista
väärennetyistä seteleistä ja metallirahoista sekä toiminnallisten ja strategisten tietojen
vaihtamista toimivaltaisten viranomaisten kesken. Vatikaanivaltion odotetaan
varmistavan riittävät seuraamukset euroseteleiden ja-metallirahojen väärentämisestä.
6 artikla
Päätösluonnoksen 6 artiklassa säädetään, että yhteisö voi antaa Vatikaanivaltiossa
sijaitseville rahoituslaitoksille pääsyn Italian kansalliseen RTGS-järjestelmään6 Euroopan
keskuspankin määräämin edellytyksin. Tällä säännöksellä ei ole tarkoitus mahdollistaa
sitä, että EKPJ velvoitettaisiin sallimaan pääsy EKPJ:n maksujärjestelmiin. Pääsy Italian
     RTGS, Real-Time Gross Settlement system, reaaliaikainen bruttoselvitysjärjestelmä.
                                                                                Xl
 ---pagebreak--- RTGS-järjestelmään voidaan myöntää vain EKP:n suostumuksella ja sen määrittelemin
edellytyksin.
7 ja 8 artikla
Päätösluonnoksen 7 ja 8 artiklassa säädetään, että Italia käy neuvottelut Vatikaanivaltion
kanssa ja tekee sopimuksen yhteisön puolesta. Neuvosto käyttää siten toimivaltaansa
määritellä rahapolitiikkaan tai valuuttakurssijärjestelmään liittyviin neuvotteluihin ja
sopimusten tekemiseen liittyvät järjestelyt. Perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan
mukaisesti muistutetaan, että komissio liitetään neuvotteluihin täysin.
Koska tämän sopimuksen useimmat kohdat ovat huomattavan tärkeitä Euroopan
keskuspankille, Euroopan keskuspankki liitetään neuvotteluihin täysin sen toimivaltaan
kuuluvien alojen osalta.
Ennen sopimuksen tekemistä Italia pyytää talous- ja rahoituskomitealta lausunnon
sopimusluonnoksesta. Jos komissio tai Euroopan keskuspankki, jotka on liitetty
neuvotteluihin täysin, tai talous- ja rahoituskomitea katsoo, että sopimus on esitettävä
neuvostolle, sopimuksen tekemisessä on odotettava, kunnes neuvosto tekee päätöksen
perustamissopimuksen 109 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
9 artikla
Päätösluonnoksen 9 artikla ilmentää vaatimusta, että kaikkien Italian ja Vatikaanivaltion
välisten     kahdenvälisten       sopimusten     on      oltava      yhteensopivia     sekä
perustamissopimuksessa määrätyn rahapoliittisia ja valuuttakurssia koskevia asioita
koskevan toimivallan jaon että yhteisön ja Vatikaanivaltion välisen valuuttasuhteista
tehtävän uuden sopimuksen kanssa.
10 artikla
Tässä artiklassa selvennetään, että päätös on osoitettu Italialle. Päätös tulee voimaan heti
kun se on annettu Italialle tiedoksi.
                                                                                JLà
 ---pagebreak---                            Suositus neuvoston päätökseksi, tehty ( ],
            yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Vatikaanivaltion
                                    kanssa tehtävää sopimusta
                                                                                9 8 / 0367(CMB)
Euroopan unionin neuvosto, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan 3
kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon,
sekä katsoo, että
(1) 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/987 mukaan
     euro korvaa 1 päivästä tammikuuta 1999 kunkin euroalueeseen osallistuvan
    jäsenvaltion valuutan muuntokurssiin,
(2) yhteisöllä on toimivalta rahapoliittisissa ja valuuttakurssia koskevissa asioissa euron
     käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa samasta päivästä alkaen,
(3) neuvoston on määrättävä järjestelyistä, jotka liittyvät rahapolitiikkaa tai
     valuuttakurssijärjestelmää koskevien sopimusten tekemiseen ja niitä koskeviin
     neuvotteluihin,
(4) Italia on tehnyt Vatikaanivaltion kanssa sopimuksen, johon sisältyy määräyksiä
     rahapoliittisista asioista8,
(5) euro korvaa Italian liiran 1 päivänä tammikuuta 1999,
(6) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o 6
     mukaan yhteisö sitoutuu edistämään Vatikaanivaltion kanssa voimassa olevien
     järjestelyjen neuvottelemista uudelleen, mikä saattaa tulla tarpeelliseksi
     yhtenäisvaluutan käyttöönoton myötä,
7
    EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.
8
    Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e lo Stato della Città del Vaticano il 3 diciembre
    1991.
                                                                                £V
 ---pagebreak---  (7) nykyinen Italian ja Vatikaanivaltion välinen sopimus ei ole yhteensopiva
     perustamissopimuksessa määrätyn rahapoliittisia ja valuuttakurssiasioita koskevan
     toimivallan jaon kanssa; sopimusta on sen vuoksi muutettava tai se on tarvittaessa
     korvattava uudella mahdollisimman pian,
(8) kun otetaan huomioon Vatikaanivaltion ja yhteisön väliset tiiviit taloussuhteet, on
     asianmukaista, että yhteisön ja Vatikaanivaltion kesken tehdään sopimus
     rahapoliittisista asioista; ottaen huomioon Italian ja Vatikaanivaltion historialliset
     yhteydet on asianmukaista, että Italia neuvottelee ja voi tehdä uuden sopimuksen
     yhteisön puolesta,
(9) jotta Vatikaanivaltion valuutta olisi sama kuin Italian, on asianmukaista sopia, että
     Vatikaanivaltio käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja antaa Euroopan
     keskuspankkijärjestelmän ja euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden liikkeeseen
     laskemille euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen aseman,
(10) on tärkeää, että Vatikaanivaltio varmistaa, että euromääräisistä seteleistä ja
     metallirahoista annettuja yhteisön sääntöjä sovelletaan Vatikaanivaltiossa; eurosetelit
     ja -metallirahat tarvitsevat riittävän suojan väärentämistä vastaan; on tärkeää, että
     Vatikaanivaltio toteuttaa kaikki tarpeelliset toimet väärentämisen torjumiseksi ja
     tehdäkseen yhteistyötä yhteisön kanssa tällä alalla,
(11) Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat toteuttaa kaikenlaisia
     pankkitapahtumia kolmansissa maissa sijaitseviin rahoituslaitoksiin nähden;
     Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit voivat asianmukaisin
     edellytyksin      antaa      kolmansien       maiden      rahoituslaitoksille  pääsyn
     maksujärjestelmiinsä; yhteisön ja Vatikaanivaltion välinen sopimus ei saa velvoittaa
     mitenkään Euroopan keskuspankkia eikä mitään kansallista keskuspankkia,
(12)komissio ja Euroopan keskuspankki omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla on
     liitettävä näihin neuvotteluihin täysin; on asianmukaista, että Italia pyytää
     sopimusluonnoksesta lausunnon talous- ja rahoituskomitealta; sopimusluonnos on
     esitettävä neuvostolle, jos komissio tai Euroopan keskuspankki taikka talous- ja
     rahoituskomitea katsoo sen tarpeelliseksi,
(13) voimassa olevaa Italian ja Vatikaanivaltion välistä sopimusta on muutettava tai
     tarvittaessa se on korvattava uudella niin että vältetään tämän sopimuksen ja
     yhteisön ja Vatikaanivaltion välillä niiden valuuttasuhteista tehdyn sopimuksen
     välinen epäjohdonmukaisuus,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 ---pagebreak---                                         1 artikla
Italia ilmoittaa Vatikaanivaltiolle tarpeesta muuttaa voimassa olevaa Italian ja
Vatikaanivaltion välistä sopimusta rahapoliittisista asioista mahdollisimman pian ja
ehdottaa neuvotteluja uudesta sopimuksesta.
                                        2 artikla
Yhteisön Vatikaanivaltion kanssa rahapoliittisista asioista tehtävästä sopimuksesta
käytävissä neuvotteluissa otettavan kannan on perustuttava 3-6 artiklassa esitettyihin
periaatteisiin.
                                        3 artikla
(1) Vatikaanivaltiolle annetaan oikeus käyttää euroa virallisena valuuttanaan.
(2) Vatikaanivaltiolle annetaan oikeus antaa euroseteleille ja -metallirahoille laillisen
maksuvälineen asema.
                                        4 artikla
Vatikaanivaltio sitoutuu siihen, että se ei laske liikkeeseen seteleitä, metallirahoja eikä
minkäänlaisia rahan korvikkeita, jos ei sellaisen liikkeeseenlaskun edellytyksistä ole
sovittu Euroopan yhteisön kanssa.
                                        5 artikla
(1) Vatikaanivaltio sitoutuu soveltamaan euroseteleistä ja -metallirahoista annettuja
yhteisön sääntöjä Vatikaanivaltiossa.
(2) Vatikaanivaltio sitoutuu tekemään yhteisön kanssa tiivistä yhteistyötä euroseteleiden
ja -metallirahojen väärentämisen ehkäisemiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta.
                                                                                Ib
 ---pagebreak---                                            6 artikla
Vatikaanivaltiossa sijaitseville rahoituslaitoksille voidaan antaa pääsy Italian kansalliseen
RTGS-järjestelmään Euroopan keskuspankin määräämin asianmukaisin edellytyksin.
                                           7 artikla
Italia käy yhteisön puolesta neuvottelut Vatikaanivaltion kanssa edellä mainituista
asioista. Komissio liitetään neuvotteluihin mukaan täysin. Euroopan keskuspankki
liitetään neuvotteluihin täysin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Italia pyytää talous- ja
rahoituskomitealta lausunnon sopimusluonnoksesta.
                                           8 artikla
Italialla on oikeus tehdä sopimus yhteisön puolesta, jos ei komissio tai Euroopan
keskuspankki taikka talous- ja rahoituskomitea katso, että sopimus on esitettävä
neuvostolle.
                                           9 artikla
Italia ja Vatikaanivaltio varmistavat, että voimassa oleva sopimus on yhteensopiva
yhteisön ja Vatikaanivaltion valuuttasuhteistaan tekemän sopimuksen kanssa.
                                          10 artikla
Tämä päätös on osoitettu Italialle.
Tehty Brysselissä
                                                                      Neuvoston puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
                                                                                Vf
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                               ISSN 1024-4492
                                                    KOM(98) 789 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                        09 10 11 06
                                        Luettelonumero : CR-CO-98-789-FI-C
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                                                             & •


                 EUROOPAN
                 KOMISSIO
                                          Bryssel 21.4.2015
                                          COM(2015) 166 final
                                 Suositus
                        NEUVOSTON PÄÄTÖS
   bulgarialaisen ja italialaisen kaupungin nimeämisestä Euroopan
               kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2019
FI                                                                FI
 ---pagebreak---                                            PERUSTELUT
   Euroopan kulttuuripääkaupungit nimetään Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa
   koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007‒2019 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyssä
   Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1622/2006/EY1 vahvistetun menettelyn
   mukaisesti. Päätöksen 2 artiklan nojalla Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi on nimetty
   vuodesta 2009 lähtien kaksi kaupunkia kahdesta eri jäsenvaltiosta päätöksen liitteessä olevan
   kronologisen järjestyksen mukaisesti. Bulgarialla ja Italialla on oikeus järjestää tapahtuma
   vuonna 2019.
   Euroopan kulttuuripääkaupunkien nimeäminen vuodeksi 2019 Bulgariassa ja Italiassa
   tapahtuu seuraavan menettelyn mukaisesti.
   Asianomaiset jäsenvaltiot julkaisevat hakemuspyynnön viimeistään kuusi vuotta ennen
   tapahtumaa. Kolmestatoista riippumattomasta kulttuurialan asiantuntijasta koostuva
   valintalautakunta kutsutaan kokoon esivalintakokousta varten viimeistään viisi vuotta ennen
   tapahtumaa. Valintalautakunta arvioi hakemukset päätöksen N:o 1622/2006/EY 4 artiklassa
   vahvistettujen perusteiden mukaisesti ja laatii luettelon esivalinnan läpäisseistä
   ehdokaskaupungeista, joiden hakemuksia tarkastellaan uudelleen niiden täydentämisen
   jälkeen.
   Yhdeksän kuukauden kuluttua esivalintakokouksesta kumpikin jäsenvaltio kutsuu
   valintalautakunnan kokoon lopullista valintaa varten. Valintalautakunta arvioi esivalinnan
   läpäisseet kaupungit kattavasti sitä varten vahvistettujen perusteiden pohjalta ja suosittelee
   tämän jälkeen kulttuuripääkaupungiksi yhtä kaupunkia kummastakin jäsenvaltiosta.
   Näiden suositusten pohjalta kumpikin jäsenvaltio nimeää yhden kaupungin Euroopan
   kulttuuripääkaupunkiehdokkaaksi ja ilmoittaa siitä Euroopan parlamentille, neuvostolle,
   komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen tapahtuman suunniteltua
   alkua.
   Euroopan parlamentti voi antaa komissiolle lausunnon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun
   nimeämisestä on ilmoitettu.
   Neuvosto nimittää komission suosituksesta asianomaiset kaupungit virallisesti Euroopan
   kulttuuripääkaupungeiksi siksi vuodeksi, joksi niitä on esitetty.
   Kun edellä kuvatut kaksi valintavaihetta oli saatu päätökseen, valintalautakunta suositteli
   lokakuussa 2014 ja marraskuussa 2014 antamissaan kertomuksissa, että Plovdiv (Bulgaria) ja
   Matera (Italia) järjestävät tapahtuman vuonna 2019. Bulgaria ilmoitti joulukuussa 2014 ja
   Italia helmikuussa 2015 näistä nimeämisistä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle
   ja alueiden komitealle.
   Euroopan parlamentti toimitti myönteisen lausuntonsa komissiolle maaliskuussa 2015.
   Edellisen perusteella komissio toimittaa päätöksen N:o 1622/2006/EY 9 artiklan 3 kohdan
   mukaisesti    neuvostolle       oheisen  suosituksen,     jonka   mukaan      vuoden     2019
   kulttuuripääkaupungeiksi nimetään virallisesti Plovdiv Bulgariassa ja Matera Italiassa.
   1
           EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.
FI                                                2                                               FI
 ---pagebreak---                                               Suositus
                                        NEUVOSTON PÄÄTÖS
                bulgarialaisen ja italialaisen kaupungin nimeämisestä Euroopan
                              kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2019
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta
   vuosina 2007–2019 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston
   päätöksen N:o 1622/2006/EY2 ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon valintalautakunnan loka- ja marraskuussa 2014 antamat kertomukset
   Euroopan kulttuuripääkaupunkien valintamenettelystä Bulgariassa ja Italiassa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Päätöksen N:o 1622/2006/EY 4 artiklassa tarkoitetut perusteet täyttyvät kokonaisuudessaan,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
   Nimetään Plovdiv (Bulgaria) ja Matera (Italia) Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi
   2019.
   2
           EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.
FI                                                3                                           FI
 ---pagebreak---                                          2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
   unionin virallisessa lehdessä.
   Tehty Brysselissä
                                          Neuvoston puolesta
                                          Puheenjohtaja
FI                                           4                                            FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Espanjalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä
            {SWD(2016) 263 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Espanjalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97
                  1
               , joka on annettu edistämään julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

               (3)Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla, että Espanjassa on liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012. Neuvosto on sen jälkeen antanut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla Espanjalle kolme uutta suositusta (2 päivänä joulukuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013), joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa pidennettiin vuoteen 2013, toisessa vuoteen 2014 ja kolmannessa vuoteen 2016. Neuvosto katsoi kaikissa kolmessa suosituksessa, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen.
                  2

               (4)Neuvosto päätti SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antama suositus ei mainitussa suosituksessa asetetussa määräajassa johtanut tuloksellisten toimien toteuttamiseen Espanjassa.

               (5)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos osallistuva jäsenvaltio ei toteuta toimia tai jos neuvosto katsoo toimet tehottomiksi, neuvosto tekee välittömästi päätöksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla.

               (6)
                     Komissio on tarkistanut kevään 2016 talousennustettaan 19 päivänä heinäkuuta 2016 käytettävissä olleiden tietojen perusteella. Tämän perusteella reaalisen BKT:n kasvuennustetta tarkistettiin kevään talousennusteeseen verrattuna vuoden 2016 osalta ylöspäin 0,3 prosenttiyksikköä (eli 2,9 prosenttiin) ja vuoden 2017 osalta alaspäin (2,3 prosenttiin verrattuna kevään talousennusteen mukaiseen 2,5 prosenttiin). Vuonna 2018 reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 2,1 prosenttia. Kasvu oli 3,2 prosenttia vuonna 2015. Talouskasvun odotetaan näin ollen hidastuvan mutta pysyvän kuitenkin vahvana, sillä sitä edistävät kriisin ratkaisemiseksi toteutetut uudistukset ja rahoitustukiohjelman onnistunut saattaminen päätökseen. Elpymistä tukevat voimakas työpaikkojen luominen, maltillisen palkkakehityksen jatkuminen ja työmarkkinauudistusten aikaansaamat edut. Kasvua tukee myös öljyn alhainen hinta. Samaan aikaan inflaation odotetaan olevan −0,3 prosenttia vuonna 2016. Riskejä kasvuennusteen heikkenemisestä on kuitenkin erityisesti vuodesta 2017 alkaen. Riskit liittyvät muun muassa Euroopan unionin jäsenyydestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn kansanäänestyksen tulokseen, mikä on lisännyt epävarmuutta, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kotimaiseen kysyntään.

               (7)Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 (verrattuna vakausohjelman tavoitteisiin, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 3,6 prosenttia vuonna 2016, 2,9 prosenttia vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia vuonna 2018, sekä kevään talousennusteen arvioihin, joiden mukaan alijäämä on 3,9 prosenttia vuonna 2016 ja 3,1 prosenttia vuonna 2017). Suurempi alijäämäennuste johtuu osittain siitä, että komission tarkistetussa ennusteessa otetaan huomioon, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen mukaisia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi keskus- ja aluehallinnon tasolla on vähemmän (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin vakausohjelman ennusteessa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) oletettiin, sillä joitakin toteutettavia toimenpiteitä ei ole vielä riittävästi täsmennetty, jotta ne voitaisiin sisällyttää komission ennusteeseen, jossa oletetaan politiikan säilyvän muuttumattomana. Suurin osa poikkeamasta johtuu kuitenkin yhtiöverotuksen lainsäädäntökehykseen tehdyistä muutoksista, jotka vähentävät yritysten ennakkomaksuja (”pagos fraccionados”) vuonna 2016. Ennakkomaksujen vajeita ei kvantifioitu vakausohjelmassa, ja ne ilmenivät vasta huhtikuussa ensimmäisen maksuerän yhteydessä kevään talousennusteen koontipäivän jälkeen. Komission tarkistetussa kevään 2016 talousennusteessa näiden vajeiden arvioidaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Edellä mainitut muutokset aiheuttavat jatkuvaa viivettä veronmaksussa, mutta eivät muuta veroastetta tai veropohjaa. Näin ollen ne eivät vaikuta yhtiöverosta saataviin tuloihin uudessa vakiintuneessa vaiheessa (vuodesta 2017 alkaen). Ne johtavat tilapäiseen verotulojen menetykseen vuonna 2016, mikä on otettu huomioon kertaluonteisena toimenpiteenä tarkistetussa kevään talousennusteessa. Vuoden 2017 osalta tarkistetun kevään talousennusteen ja vakausohjelman väliset erot johtuvat odotettua heikommasta alkuasetelmasta ja siitä, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen noudattamiseksi toteutettavia säästötoimenpiteitä ei ole vielä täsmennetty riittävästi, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon oletettaessa politiikan säilyvän muuttumattomana. Rakenteellisen alijäämän odotetaan kasvavan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen 2017. Sen odotetaan säilyvän muuttumattomana vuonna 2018. Rakenteellisen alijäämän ennustettu kasvu vuonna 2016 johtuu kuitenkin osittain siitä, että inflaation ja nimellisen BKT:n kasvun tämänhetkiset näkymät ovat heikommat kuin vuoden 2016 talousarvion taustalla olleet, mikä vaikutti kielteisesti julkisen talouden rakenteellisiin tuloihin eikä mahdollistanut menojen mukauttamista.

               (8)Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen on kasvanut vuosien 2007 ja 2014 välillä 36 prosentista 99 prosenttiin. Vuonna 2015 velkasuhde oli jokseenkin vakaa, sillä rahoitusomaisuuden myynnistä saadut nettotulot tasoittivat kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheutuivat siitä, että alijäämä kasvoi nimellisen BKT:n kasvua nopeammin. Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan olevan suurimmillaan eli 100,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kun kevään talousennusteessa velkasuhteen ennustettiin olevan suurimmillaan eli 100,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vaikka tämä suuri velkasuhde ei näytä aiheuttavan Espanjalle välitöntä julkisen talouden rahoituspaineen uhkaa, velan kestävyyteen kohdistuvat riskit kasvavat huomattavasti keskipitkällä aikavälillä, jos julkisen talouden rahoitusasema ei parane. Pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien odotetaan pienenevän ikääntymiseen liittyvien menojen vähentymisen positiivisen vaikutuksen vuoksi
                  3
               .

               (9)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla annettavassa neuvoston päätöksessä, jossa vaaditaan toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, neuvosto pyytää kyseistä jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka vaatimuksen perustana olevan ennusteen mukaan johtavat suhdannekorjatun rahoitusaseman, kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois lukien, vuotuiseen vähimmäisparannukseen, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällainen toimenpiteiden vaatimista koskeva neuvoston päätös hyväksytään kuitenkin vuoden jälkipuoliskolla, mikä lisää määritetyn rakenteellisen rahoitusaseman vuotuisen paranemisen saavuttamiseen tarvittavia julkisen talouden toimia. On myös tärkeää muistaa, että uuden sopeutusuran perusskenaario alkaa tilanteessa, jossa rakenteellinen alijäämä on heikentynyt 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on ainakin osittain seurausta siitä, että inflaatio on osoittautunut hitaammaksi kuin vuoden 2016 talousarvion perustana olevassa skenaariossa ennustetaan – ja inflaatiokehitys on suurelta osin tapahtuma, johon hallitus ei voi vaikuttaa. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, näyttää aiheelliselta olla pyytämättä uusia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna 2016.

               (10)Kun otetaan huomioon, ettei vuonna 2016 tulisi pyytää enää uusia rakenteellisia toimenpiteitä, yhden lisävuoden myöntäminen Espanjalle liiallisen alijäämän korjaamiseksi, mikä on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukainen sääntö, edellyttäisi rakenteellisen rahoitusaseman vuotuista paranemista vuonna 2017 tavalla, jolla olisi liian kielteinen vaikutus kasvuun. Sen vuoksi näyttää aiheelliselta pidentää Espanjan määräaikaa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi kahdella vuodella.

               (11)Tämän vuoksi uskottavalle ja kestävälle sopeutusuralle pääseminen edellyttäisi, että Espanjan julkisen talouden alijäämä olisi 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Näissä julkisen talouden tavoitteissa otetaan myös huomioon tarve tasapainottaa kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimenpiteiden vaikutus talouden toimeliaisuuteen aiheuttaa taloudelle laajemmin.

               (12)Jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa, on tarpeellista toteuttaa uusia rakenteellisia toimenpiteitä, joiden ennustettu vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Vuosina 2017 ja 2018 toteutettavat säästöt voisivat sisältää muun muassa verotukien, erityisesti alennettujen alv-kantojen, määrän ja laajuuden vähentämisen, jotta saavutetaan vaadittu rakenteellinen sopeutus.

               (13)Lisäksi Espanjan julkisen talouden vakautta koskevassa laissa säädettyjen ennaltaehkäisevien ja korjaavien mekanismien tiukka täytäntöönpano kaikilla hallintotasoilla edistäisi liiallisen alijäämän aikataulun mukaista ja kestävää korjaamista. Tämä voitaisiin saavuttaa noudattamalla automaattisempaa täytäntöönpanotapaa. Julkisen talouden vakautta koskevan lain mukaisen menosäännön myönteistä vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen voitaisiin myös parantaa selventämällä edelleen sen laskemiseen tarvittavien menoluokkien kattavuutta ja määritelmää sekä kehottamalla erikseen niitä viranomaisia, jotka eivät ole noudattaneet vaatimuksia, korjaamaan menotavoitteista lipsuminen vuoden kuluessa sen ilmenemisestä.

               (14)Espanjan olisi lisäksi kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisen talouden laatuun liittyviin näkökohtiin, myös julkisia hankintoja koskevaan politiikkaansa. Sellaisten komission tietoon viime vuosina tulleiden väärinkäytösten lukumäärä, joilla on vaikutusta EU:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamiseen, on ollut merkittävä. Tiedot osoittavat, että julkisten hankintojen täytäntöönpanossa on eroja eri hankintaviranomaisten ja -yksiköiden välillä ja riittämättömät ennakko- ja jälkivalvontamekanismit vaikeuttavat julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamista asianmukaisesti ja yhdenmukaisella tavalla. Espanja erottuu muista siten, että julkaistujen hankintailmoitusten osuus on vähäinen ja ilman etukäteen julkistavaa hankintailmoitusta järjestettävien neuvottelumenettelyjen käyttö on suhteellisen yleistä muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Tämän seurauksena muista EU-maista lähtöisin olevien yritysten taholta tulee vähän kilpailua ja sopimukset tehdään usein ilman tarjouskilpailua, minkä vaikutuksena julkisen talouden menot kasvavat. Keskitettyjen tai yhteisten hankintatapojen vähäinen käyttö estää tehokkuusedut, jotka edesauttaisivat julkisen talouden säästöjä. Julkisten hankintojen tehokkuudesta ja alan lainsäädännön noudattamisesta koko maassa vastaavan riippumattoman elimen puuttuminen vaikeuttaa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa. Se voi myös luoda mahdollisuuksia väärinkäytöksiin. Näillä molemmilla seikoilla on kielteinen vaikutus Espanjan julkiseen talouteen.

               (15)Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistumista voitaisiin helpottaa, on lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Espanjalle vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainon korjaamista koskevan menettelyn yhteydessä.

               (16)SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaan neuvosto voi pyytää kyseisen artiklan mukaisen vaatimuksen esittämistä koskevan päätöksen yhteydessä kyseistä jäsenvaltiota antamaan tietyn aikataulun mukaisesti kertomuksia mukauttamispyrkimyksistään. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1a kohdan mukaan tässä jäsenvaltion laatimassa selvityksessä on esitettävä julkisia menoja ja tuloja koskevat tavoitteet ja täsmennettävä sekä meno- että tulopuolen finanssipoliittiset toimenpiteet ja tiedot erityisten neuvoston päätösten perusteella toteutettavista toimista. Jotta tähän vaatimukseen sisältyvien suositusten määräajan ja liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetetun määräajan noudattamisen valvonta olisi helpompaa, Espanjaa pyydetään esittämään tällainen selvitys viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2016 yhdessä vuoden 2017 alustavan talousarviosuunnitelmansa kanssa.

               (17)Espanjan olisi myös annettava neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 10 artiklan mukaisesti komissiolle ja talous- ja rahoituskomitealle selvitys komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 877/2013 säädettyjä vaatimuksia noudattaen. Selvitys olisi toimitettava ensimmäisen kerran viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2017 ja sen jälkeen kolmen kuukauden välein,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Espanjan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2018.

               2.Espanjan on supistettava julkisen talouden alijäämä 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tämä julkisen talouden alijäämän parannus vastaa komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaista rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja sen paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Espanjan on myös käytettävä kaikki satunnaistuotot nopeuttamaan alijäämän ja velan supistamista.

               3.Niiden säästöjen lisäksi, jotka on jo otettu huomioon komission tarkistetussa kevään 2016 talousennusteessa, Espanjan on hyväksyttävä ja toteutettava kokonaisuudessaan vakauttamistoimenpiteet, jotka vastaavat 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018.

               4.Espanjan on oltava valmis hyväksymään uusia toimenpiteitä, jos julkisen talouden suunnitelmiin liittyvät riskit toteutuvat. Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä on varmistettava julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen pysyvällä ja kasvua edistävällä tavalla.

               5.Espanjan on toteutettava toimenpiteitä julkisen talouden kehyksensä vahvistamiseksi, erityisesti lisätäkseen niiden mekanismien automaattisuutta, joilla ehkäistään ja korjataan poikkeamat alijäämä-, velka- ja menotavoitteista, ja vahvistaakseen julkisen talouden vakautta koskevan lain mukaisen menosäännön vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen.

               6.Espanjan on laadittava johdonmukainen kehys, jolla varmistetaan julkisia hankintoja koskevan politiikan avoimuus ja koordinointi kaikissa hankintaviranomaisissa ja -yksiköissä taloudellisen tehokkuuden ja vahvan kilpailun takaamiseksi. Tällaisen kehyksen on sisällettävä asianmukaiset julkisten hankintojen ennakko- ja jälkivalvontamekanismit, joilla varmistetaan tehokkuus ja lainsäädännön noudattaminen.

               2 artikla

               Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2016 määräajaksi, johon mennessä Espanjan on toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 a kohdan mukaisesti neuvostolle ja komissiolle selvitys neuvoston vaatimuksen perusteella toteutetuista toimista. Selvityksessä on esitettävä julkisia menoja ja tuloja koskevat tavoitteet ja täsmennettävä sekä meno- että tulopuolen harkinnanvaraiset toimenpiteet sekä esitettävä tiedot erityisten neuvoston suositusten perusteella toteutettavista toimista, joilla vahvistetaan sen julkisen talouden kehystä 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja julkisten hankintojen kehystä 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Espanjan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                   .

                     (3)
                  Euroopan komissio (2016), julkisen talouden kestävyyttä koskeva kertomus 2015 (Fiscal Sustainability Report 2015, European Economy, Institutional Paper 018).


title: Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Global Green Growth -instituutin välisestä sopimuksesta

text:
               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Global Green Growth x001einstituutin välisestä sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.ehdotuksen tausta

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Global Green Growth Institute (GGGI) on vuonna 2012 perustettu kansainvälinen organisaatio, jonka tehtävänä on tukea ja edistää voimakasta, osallistavaa ja kestävää taloudellista kasvua kehitysmaissa ja nopeasti kehittyvän talouden maissa. Tarkoituksena on vahvistaa maailman sietokykyä voimakkaan, osallistavan ja kestävän vihreän kasvun kautta. GGG-instituutti pyrkii tukemaan maiden siirtymistä vihreän kasvun malliin kehittämällä ja panemalla täytäntöön strategioita, joilla vähennetään köyhyyttä samalla kun lisätään sosiaalista osallisuutta, ympäristön kestävyyttä ja taloudellista kasvua.

               Joulukuussa 2015 hyväksytyllä YK:n ilmastosopimukseen liittyvällä Pariisin sopimuksella vahvistetaan maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhan torjumiseksi pitämällä maapallon keskilämpötilan nousu selkeästi alle kahdessa celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan. Lisäksi toteutetaan toimia, joiden pyrkimyksenä on rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen. Kukin YK:n ilmastosopimuksen osapuoli on määrittänyt kansallisen määritellyn panoksensa (NDC), jossa kuvataan tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävät toimet. Osapuolten mukaan myös teknologian kehittäminen ja siirto on tärkeää, jotta voidaan parantaa kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä.

               Pariisin sopimus edellyttää kaikilta mailta huomattavasti tehokkaampia ja kestävämpiä kansainvälisiä ponnisteluja, jotta kasvihuonekaasuja saadaan hillittyä mahdollisimman paljon ja mahdollisimman nopeasti. Pariisiin sopimuksessa tiedostettiin tarve tukea kehitysmaaosapuolia niiden ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanossa.

               Tässä tilanteessa GGGI:stä on tullut johtava kansainvälinen toimija vihreän kasvun osalta. GGGI:n jäsenenä unionilla olisi pääsy foorumille, jonka kautta se voi kohdistaa ilmastodiplomatiaansa aiempaa vahvemmin kehitysmaihin ja nopeasti kehittyvän talouden maihin. Samalla EU voisi jakaa arvokasta kokemusta, jota se on saanut unionin ilmastopolitiikan laatimisesta. Koska GGGI keskittyy kattaviin vihreän kasvun strategioihin, jäsenyys auttaisi hyödyntämään synergiaa ilmastotavoitteiden ja kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 asetettujen kestävän kehityksen tavoitteiden välillä.

               Tässä ehdotuksessa esitetään neuvottelujen avaamista GGGI:n kanssa EU:n jäsenyydestä sen sijaan, että ehdotettaisiin unionin liittymistä GGGI:n perustamissopimukseen. Syynä tähän on se, että kysymys EU:n äänestysoikeuksista GGGI:n tulevana jäsenenä olisi selvennettävä ennen kuin unionista tulee tämän kansainvälisen organisaation jäsen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Jotta lämpötilan nousu voidaan pitää selkeästi alle kahdessa celsiusasteessa, Pariisin sopimuksen on oltava aidosti maailmanlaajuinen ja tehokas. Kaikkien maiden on aloitettava suunnitellun kansallisen määritellyn panoksensa täytäntöönpano. GGGI:n jäsenyyden kautta unioni voi:

               –Rohkaista GGGI:n nykyisiä ja tulevia jäsenmaita panemaan täytäntöön  niiden kansalliset määritellyt panokset ja nostamaan niiden tavoitetasoa muun muassa hyödyntämällä hyviä käytäntöjä, joita kehitetään ja pannaan täytäntöön kestävän kasvun lähestymistavan mukaisesti.

               –Tehdä yhteistyötä GGGI:n kanssa unionin ilmastodiplomatiastrategian puitteissa siten, että otetaan täysin huomioon synergiat ilmastonmuutostavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden välillä.

               –Vaihtaa parhaita käytäntöjä poliittisella ja asiantuntijoiden tasolla perustuen siihen, että unionilla on merkittävää kokemusta ilmastostrategioiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  GGGI:n työ, jossa keskitytään vihreään, kestävään kasvuun, liittyy selkeästi ympäristö- ja kehityskysymyksiin sekä uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaan politiikkaan.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 216 artiklan mukaan unioni voi tehdä sopimuksen kansainvälisen järjestön kanssa. SEUT-sopimuksen 218 artiklassa määrätään menettelystä, jonka mukaan kyseiset sopimukset tehdään, ja 218 artiklan 3 kohdassa esitetään yksityiskohtaisesti se, miten komissio nimetään unionin neuvottelijaksi.

                  •
                        Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ilmastonmuutos on rajat ylittävä kysymys. Ilmastotoimien koordinointi sekä maailmanlaajuisella että Euroopan tasolla on tarpeen ja unionin toimet ovat perusteltuja toissijaisuuden perusteella. SEUT-sopimuksen 191 artiklassa määritetään unionin toimivalta ympäristöalalla, ilmastonmuutos mukaan lukien.

               Unionin jäsenyys mahdollistaisi GGGI:n tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamisen kaikkien jäsenvaltioiden kesken. Lisäksi se mahdollistaisi sen, että unioni voisi levittää ilmastonmuutoksia koskevia poliittisia ja diplomaattisia viestejä mahdollisimman laajasti kansainvälisten kumppaneidensa kanssa.

               •Suhteellisuusperiaate

               Suositus neuvoston päätökseksi unionin GGGI-jäsenyyden neuvottelemisesta on oikeasuhteinen: se on oikeudellinen vähimmäisedellytys ja yksinkertainen vaihe, jota tarvitaan, jotta unionista voisi tulla  GGGI:n jäsen.

               •Sääntelytavan valinta

                  Neuvoston päätösten hyväksymisestä määrätään SEUT-asetuksen 218 artiklan 3 kohdassa.

                   3.
                        JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuulemiset

                  Ei sovelleta. Komissio julkaisi kuitenkin aikeensa hakea neuvostolta valtuutusta neuvotella unionin puolesta unionin jäsenyydestä GGGI-instituutissa parempaa sääntelyä koskevilla verkkosivuillaan 8. marraskuuta 2016. Sidosryhmiltä ei saatu kommentteja palautejakson aikana 8. marraskuuta 2016 ja 12. tammikuuta 2017 välisenä aikana.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutusten arviointi

                  Vaikutusten arviointia ei ole laadittu, koska neuvoston päätöksellä valtuutuksesta aloittaa neuvottelut unionin jäsenyydestä GGGI-instituutissa ei ole välittömiä vaikutuksia  talousarvioon eikä se edellytä toimia jäsenvaltioilta.

                  Komissio harkitsi kuitenkin myös sitä vaihtoehtoa, ettei toimia toteutettaisi. Perusvaihtoehto, jossa toimia ei toteutettaisi, tarkoittaisi skenaariota, jossa ainoastaan pieni määrä unionin jäsenvaltioita olisi GGGI:n  jäseniä. (Sen jälkeen, kun instituutti perustettiin kansainvälisenä organisaationa vuonna 2012, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja hiljattain Unkari ovat liittyneet sen jäseniksi.) Tässä skenaariossa on epätodennäköistä, että unionin koko kokemus vihreään kasvuun liittyvistä kysymyksistä saataisiin GGGI:n käyttöön ja että organisaatiota voitaisiin käyttää mahdollisimman hyvin unionin ilmastodiplomatiastrategian tavoitteiden saavuttamiseen.

                  Tämän ehdotuksen avulla esitetty parhaimpana pidetty vaihtoehto on unionin jäsenyys GGGI:ssä. Ehdotuksen mukaan unioni liittyisi osallistuvana jäsenenä, joka ei anna osuutta rahoitukseen (GGGI:n  perussääntö, 3 artikla).

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

                   4.
                        TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Unionin jäsenyydestä GGGI:ssä ei aiheudu suoria vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Ei sovelleta: neuvoston päätös valtuutuksesta aloittaa neuvottelut unionin jäsenyydestä ei edellytä toimia jäsenvaltioilta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Komissio suosittaa, että:

               –neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut unionin jäsenyydestä GGGI:ssä;

               –komissio käy nämä neuvottelut erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti;

               –neuvosto hyväksyy tähän suositukseen liitetyt neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Global Green Growth instituutin välisestä sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Ainoastaan pieni määrä unionin jäsenvaltioita on tällä hetkellä Global Green Growth instituutin (GGGI) jäseniä
                  1
               . Sen vuoksi on epätodennäköistä, että unionin koko kokemus vihreään kasvuun liittyvistä kysymyksistä saataisiin GGGI:n käyttöön ja että organisaatiota käytettäisiin mahdollisimman hyvin unionin ilmastodiplomatiastrategian tavoitteiden saavuttamiseen.

               (2)Ilmastonmuutos on rajat ylittävä kysymys. Ilmastotoimien koordinointi sekä maailmanlaajuisella että Euroopan tasolla on perusteltua toissijaisuuden periaatteen perusteella. SEUT-sopimuksen 191 artiklassa määritetään unionin toimivalta ympäristöalalla, ilmastonmuutos mukaan lukien.

               (3)Unionin jäsenyys mahdollistaisi GGGI:n tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamisen kaikkien jäsenvaltioiden kesken. Lisäksi se mahdollistaisi sen, että unioni voisi pyrkiä levittämään ilmastonmuutoksia koskevia poliittisia ja diplomaattisia viestejä mahdollisimman laajasti kansainvälisten kumppaneidensa kanssa.

               (4)Koska GGGI keskittyy kattaviin vihreän kasvun strategioihin, unionin jäsenyys GGGI:ssä auttaisi hyödyntämään synergiaa ilmastotavoitteiden ja kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 asetettujen kestävän kehityksen tavoitteiden välillä.

               (5)Komissio olisi sen  vuoksi valtuutettava aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin puolesta sopimuksen tekemiseksi unionin jäsenyydestä GGGI:ssä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta sopimus unionin jäsenyydestä Global Green Growth -instituutissa.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Sen jälkeen, kun GGGI perustettiin kansainvälisena organisaationa vuonna 2012, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja hiljattain Unkari ovat liittyneet GGGI:n jäseniksi.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            LIITE
            asiakirjaan
            SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Global Green Growth-instituutin välisestä sopimuksesta
            Neuvotteluohjeet Euroopan unionin ja  Global Green Growth –instituutin välisiä unionin jäsenyyttä GGGI:ssä koskevia neuvotteluja varten

               LIITE

               Neuvotteluohjeet Euroopan unionin ja  Global Green Growth –instituutin välisiä unionin jäsenyyttä GGGI:ssä koskevia neuvotteluja varten

               1.Komissio pyrkii varmistamaan, että sopimus, joka johtaa unionin jäsenyyteen Global Green Growth –instituutissa (GGGI), on asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukainen.

               2.Komissio käy neuvottelut asiaa koskevan voimassa olevan unionin lainsäädännön mukaisesti tai nimenomaisesti näitä neuvotteluja varten tämän neuvoston päätöksen 3 artiklassa tarkoitetussa jäsenvaltioiden edustajien erityiskomiteassa tai neuvostossa sovittujen unionin kantojen mukaisesti.

               3.Komissio raportoi neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tarvittaessa mahdollisista neuvottelujen aikana esiin tulevista ongelmista.


Avis juridique important

|

52004SC1067

Suositus: neuvoston päätös komission valtuuttamisesta neuvottelemaan ehdoista, joilla yhteisö voi liittyä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) sopimukseen pyörillä varustettujen ajoneuvojen määräajoin toistettavien katsastusten yhdenmukaisten ehtojen hyväksymisestä sekä näiden katsastusten vastavuoroisesta tunnustamisesta (tehty Wienissä 13 päivänä marraskuuta 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS komission valtuuttamisesta neuvottelemaan ehdoista, joilla yhteisö voi liittyä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) sopimukseen pyörillä varustettujen ajoneuvojen määräajoin toistettavien katsastusten yhdenmukaisten ehtojen hyväksymisestä sekä näiden katsastusten vastavuoroisesta tunnustamisesta (tehty Wienissä 13 päivänä marraskuuta 1997) {SEC(2004)1056}(komission esittämä)1. TaustaaPyörillä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavia teknisiä vaatimuksia koskevalla YK:n Euroopan talouskomission sopimuksella, joka tehtiin vuonna 1958 ja johon yhteisö liittyi 24. maaliskuuta 1998, pyrittiin laatimaan uusien ajoneuvojen valmistusta ja tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset tekniset määräykset. Vuonna 1997 tehdyllä Euroopan talouskomission ajoneuvokatsastussopimuksella pyritään puolestaan vahvistamaan sellaisten pyörillä varustettujen ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksia koskevat säännöt, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön sopimuspuolten alueella.Kaikki ajoneuvokatsastussopimuksessa käsitellyt alat kuuluvat yhteisön toimivaltaan. Niihin sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettua neuvoston direktiiviä 96/96/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/11/EY (koskee hyötyajoneuvojen nopeudenrajoittimien testausta) ja direktiivillä 2003/27/EY (koskee moottoriajoneuvojen pakokaasupäästöjen tarkastusta). Näissä direktiiveissä asetetaan vähimmäisvaatimukset, mutta eräät jäsenvaltiot ovat menneet niitä pitemmälle.Ajoneuvokatsastussopimukseen on tähän mennessä liittynyt seitsemän maata: Viro, Alankomaat, Suomi, Unkari, Romania, Venäjä ja Bulgaria. Vuonna 1997 tehdyn sopimuksen 4 artiklan mukaan sopimukseen voivat liittyä alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt, joille niiden jäsenvaltiot ovat siirtäneet toimivaltaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, mukaan luettuna valtuuden tehdä jäsenvaltioitansa sitovia päätöksiä. Tällä viitataan nimenomaan yhteisöön. Liittymällä ajoneuvokatsastussopimukseen EU saisi 25 ääntä yhteensä 28 äänestä muiden edellytysten säilyessä yhtäläisinä.2. Valtuuksien käyttö ajoneuvokatsastusten alallaVuonna 1997 tehty ajoneuvokatsastussopimus kuuluu YK:n Euroopan talouskomission työryhmän 29 toimialaan. Kyseinen työryhmä on Euroopan talouskomission sisämaanliikennekomitean avustava toimielin, ja se vastaa myös vuonna 1958 tehdyn ajoneuvojen valmistusta koskevan sopimuksen hallinnoinnista.3. NeuvottelutJoihinkin ajoneuvokatsastussopimuksen määräyksiin on tehtävä mukautuksia tai selvennyksiä, jotta ne olisivat yhteisön lainsäädännön mukaisia.Mukautuksia ja selvennyksiä tarvitaan erityisesti kahteen asiaan: sopimuksen 1 ja 12 artiklaa olisi muutettava selventämällä katsastustodistusten vastavuoroisen tunnustamisen käsitettä, jotta sen soveltamisala voitaisiin rajoittaa ajoneuvojen vapaan liikkuvuuden mahdollistamiseen EU:n alueella. Ajoneuvokatsastussopimus ei saisi antaa mahdollisuutta siihen, että ajoneuvolle myönnetään katsastussopimus muussa kuin siinä sopimuspuolena olevassa maassa, jossa se on rekisteröity, paitsi jos sopimuspuolella, jonka alueella ajoneuvo on rekisteröity, on asiasta kahdenvälinen sopimus sen sopimuspuolen kanssa, jonka alueella ajoneuvo katsastetaan.Lisäksi sopimuksen normissa 1 on teknisiä yksityiskohtia, jotka olisi muutettava: normista olisi toistaiseksi poistettava ilmastointi- ja jäähdytysjärjestelmiä koskevat testausvaatimukset, kunnes niitä varten on kehitetty ja hyväksytty kelvolliset testausmenetelmät.Joitakin niistä muutoksista, joilla ajoneuvokatsastussopimuksesta saataisiin täysin yhteisön lainsäädännön mukainen, pannaan jo täytäntöön. Neuvotteluissa ja sopimukseen liittymisen yhteydessä komissio aikoo ilmoittaa, ettei se sovella niitä sopimusmääräyksiä, jotka eivät ole täysin yhteisön lainsäädännön mukaisia (ks. liitteenä olevat neuvotteluohjeet). Tarvittaessa voidaan tehdä pieniä muutoksia vielä senkin jälkeen, kun yhteisö on liittynyt sopimukseen. Äänimäärä, jonka yhteisö saa työryhmässä 29, antaa sille mahdollisuuden vaikuttaa vahvasti sopimuksen tulevaan kehitykseen.Yhteisön liittyminen ajoneuvokatsastussopimukseen on olennaisen tärkeää, jotta varmistettaisiin, että katsastusta koskevat testausstandardit ja tyyppihyväksyntä, jotka kummatkin kuuluvat Euroopan talouskomission työryhmän 29 toimialaan, ovat yhteisön kannalta yhdenmukaiset.Komissio suosittaa neuvostolle, että se valtuuttaa komission: - neuvottelemaan mahdollisimman pian sopimus yhteisön liittymisestä ajoneuvokatsastussopimukseen.- käy neuvotteluja liitteessä olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti ja kuulee neuvotteluissa neuvoston nimeämää neuvoa-antavaa erityiskomiteaa.LIITENeuvotteluohjeet1. Neuvottelujen tavoitteena on, että Euroopan yhteisö liittyy mahdollisimman pian YK:n Euroopan talouskomission ajoneuvokatsastussopimukseen.2. Neuvottelujen aikana komission on erityisesti- varmistettava, että yhteisö äänestää toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ajoneuvokatsaussopimuksen 4 artiklan 1 kappaleen mukaisesti niiden jäsenvaltioidensa äänimäärällä, jotka ovat Euroopan talouskomission jäseniä- ilmoitettava ajoneuvokatsastussopimuksen 2 artiklan 4 kappaleen mukaisesti, että yhteisö ei sovella* 1 artiklan määräystä, joka liittyy sen jäsenvaltioiden tekemien katsastusten vastavuoroiseen tunnustamiseen,* ajoneuvokatsastussopimuksen 12 artiklaa, joka liittyy kahdenvälisiin sopimuksiin, jotka ovat edellytyksenä sille, että katsastuslaitokset tekevät katsastuksia toisen jäsenvaltion puolesta,* normia 1, joka koskee pyörillä varustettujen ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksia koskevia yhdenmukaisia määräyksiä ympäristönsuojelun osalta;niin kauan kuin ne eivät ole täysin yhteisön lainsäädännön mukaisia- edellytettävä, että yhteisö pidättää itselleen oikeuden ilmoittaa milloin tahansa ajoneuvokatsastussopimuksen 2 artiklan 2 kappaleen mukaisesti, että se ei sovella tiettyä (yhtä tai useampaa) sopimukseen liitettyä normia - ilmoitettava, ettei se katso ajoneuvokatsastussopimuksen 8 artiklan, joka koskee kahden tai useamman sopimuspuolen välisten riitojen ratkaisua, sitovan itseään.