title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Slovakian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/148

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Slovakian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/25)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava vuoden 2019 euroalueen suosituksen täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano jäljempänä esitettävien suositusten 2–4 mukaisesti. Korruption torjumiseen ja oikeuslaitoksen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 1 noudattamista instituutioiden laadun osalta, investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittäminen määritettyihin osa-alueisiin edistää euroaluetta koskevan suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen osalta ja osaamisen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 3 noudattamista työmarkkinoiden toimivuuden osalta.

                  (3)

                  Slovakiaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (4)

                  Slovakia toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 vakausohjelmassaan hallitus odottaa, että julkisen talouden rahoitusasema, joka vuonna 2018 oli alijäämäinen 0,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT), kohenee vuonna 2019 tasapainoiseksi ja säilyy muuttumattomana vuoteen 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu 0,5 prosentin rakenteellisen alijäämän tavoitteesta suhteessa BKT:hen vuonna 2019 1 prosenttiin vuonna 2020, on tarkoitus saavuttaa vuonna 2020. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 47,5 prosentista vuonna 2019 edelleen 44,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täysin täsmennetty. Talousarvioon sisältyy talousarviovarauksiksi kutsuttu erittelemätön menoluokka (kaikkiaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka vähentää talousarvion toteutuksen ennustettavuutta.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Slovakialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ottaen huomioon komission syksyn 2018 talousennusteen, jonka mukaan Slovakia olisi vuonna 2019 lähempänä keskipitkän aikavälin tavoitetta, ja vaaditun sopeutuksen lieventämistä koskevia sääntöjä soveltaen nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saisi olla enintään 4,6 prosenttia, mikä vastaa 0,3 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta vuonna 2019. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositellusta julkisen talouden sopeutuksesta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2018 ja 2019 tarkastellaan yhdessä.

                  (8)

                  Slovakian olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020. Komission kevään 2019 talousennuste on tehty olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Ennusteen mukaan tavoitteen saavuttaminen vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 4,6 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että politiikan pysyessä muuttumattomana tästä vaatimuksesta poiketaan huomattavasti vuosina 2019 ja 2020 yhdessä tarkasteltuina. Slovakian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2019 ja 2020. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2019 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi.

                  (9)

                  Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä keskisuuria kestävyysriskejä. Komission vuonna 2018 laatiman julkisen talouden kestävyysraportin mukaan julkisen velan vakauttaminen suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä edellyttäisi rakenteellisen perusjäämän 2,5 prosenttiyksikön kumulatiivista parannusta suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka ei muutu. Tämä johtuu eläke- ja terveydenhuoltomenojen ennustetusta kasvusta, joka kasvattaa väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia (yhteensä 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Koska syntyvyys on alhainen ja elinajanodotteen odotetaan edelleen kasvavan Slovakiassa, vanhushuoltosuhteen (ikääntyneiden määrä suhteessa aktiiviväestöön eli työssä tai koulutuksessa olevaan väestöön) ennustetaan lähes kolminkertaistuvan vuoteen 2060 mennessä. Lisäksi työelämän ulkopuolella olevien yli 65-vuotiaiden määrän odotetaan kasvavan: vuonna 2016 heitä oli noin kolme kymmentä työllistä kohti mutta määrän ennustetaan kasvavan yli seitsemään vuoteen 2060 mennessä (taloudellinen vanhushuoltosuhde). Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys oli asteittain parantunut elinajanodotteeseen suhteutettujen eläkeiän automaattisten mukautusten käyttöönoton myötä. Tätä pidettiin tärkeänä keinona varmistaa ylisukupolvinen oikeudenmukaisuus ja pitkän aikavälin kestävyys. Huoli eläkejärjestelmien pitkän aikavälin taloudellisesta kestävyydestä on kuitenkin kasvanut sen jälkeen, kun parlamentti hyväksyi 28 päivänä maaliskuuta 2019 perustuslain muutoksen, jolla eläkeiälle asetettiin yläraja (lapsettomilla naisilla ja miehillä 64 vuotta ja naisilla kolmen ensimmäisen lapsen osalta puoli vuotta vähemmän kutakin lasta kohden), mikä tarkoittaa, että elinajanodotteeseen liittyviä automaattisia eläkeiän mukautuksia ei enää sovelleta, kun yläikäraja on saavutettu. Slovakian finanssipoliittisen neuvoston mukaan yläikärajan asettaminen lisää menoja 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen: 8,6 prosentista vuonna 2016 11,4 prosenttiin vuonna 2070. Vuoden 2018 ikääntymisraportissa menojen ennustettiin kasvavan 9,8 prosenttiin. Tämä lisää kestävyysriskejä merkittävästi. Tasapainottavia toimia ei ole toistaiseksi esitetty eikä vaikutuksia vanhuusiän tuloihin ja köyhyyteen ole laskettu.

                  (10)

                  Vaikka verovilpin torjunnassa on edistytty jonkin verran, verosäännösten noudattaminen on edelleen haaste, ja arvonlisäverosäännösten noudattamatta jättäminen oli yli kaksi kertaa yleisempää kuin unionissa keskimäärin vuonna 2016. Vaikka kolmannessa toimintasuunnitelmassa suunniteltujen toimenpiteiden odotetaan tuottavan myönteisiä tuloksia, jotkut niistä ovat vielä toteuttamatta. Esimerkiksi sähköiset veroilmoitukset vähentävät todennäköisesti veronmaksajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa, mutta kokonaisvaikutus uhkaa jäädä odotettua pienemmäksi, jos kaikkia suunniteltuja toimenpiteitä ei panna täytäntöön. Samalla politiikkatoimien jäsennelty kehys voi osaltaan vähentää verolainsäädännön toistuvasti tehtäviä muutoksia ja edistää sen yksinkertaistamista. Ympäristö- ja kiinteistöverojen tulopotentiaalia ei hyödynnetä tarpeeksi muihin jäsenvaltioihin verrattuna.

                  (11)

                  Työmarkkinoiden myönteinen kehitys jatkuu, sillä työllisyys lisääntyy ja työttömyys on historiallisen alhaisella tasolla. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on edistytty hyvin pitkäaikaistyöttömien osalta, mikä on auttanut vähentämään pitkäaikaistyöttömien määrää kolmanneksella kahden vuoden aikana. Tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyysaste on edelleen unionin keskiarvoa korkeampi ja koskee erityisesti matalan osaamistason työntekijöitä, nuoria ja romaneja. Vaikka työttömyys vähenee, ammattitaitoisen työvoiman puutteesta on tullut merkittävä ongelma. Työmarkkinoilla on edelleen havaittavissa jyrkkiä alueellisia eroja: työttömyys on korkeampaa kolmella Itä-Slovakiassa sijaitsevalla alueella, ja työvoimapulasta kärsitään puolestaan maan länsiosassa. Työnantajien ja ammattiliittojen valmiuksien kehittämistä on jatkettava, jotta voidaan edistää niiden aktiivisempaa osallistumista.

                  (12)

                  Työllistettävyyden parantamiseen tähtäävien toimien valikoima on edelleen vähäinen ja toimivuus heikko. Koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia on vahvistettu, mutta ne ovat edelleen riittämättömiä, eikä niitä ole kohdennettu täysin pitkäaikaistyöttömiin ja muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin. Koulutusjärjestelmä ei edistä riittävässä määrin sosioekonomista kehitystä, ja sen rahoitus on riittämätöntä kaikilla tasoilla. Polttavimpia haasteita ovat oppimistulosten heikkous, romanien osallistuminen inklusiiviseen yleisopetukseen varhaislapsuudesta alkaen ja sosioekonomisilta lähtökohdiltaan muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden tehokas integrointi koulutukseen (ottaen huomioon koulunkäyntinsä varhain lopettavien osuuden kasvu). Oppimistulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa niihin voimakkaasti. Haasteena on varmistaa Slovakian väestölle paremmat taidot muuttuvassa taloudessa ja yhteiskunnassa. Vaikka opettajien palkkoja ollaan korottamassa vaiheittain vuoteen 2020 asti, opettajan ammatti ei edelleenkään houkuttele ja opettajista on pulaa. Lisäksi opettajien ammatillisen peruskoulutuksen laatu ja tarkoituksenmukaisuus sekä täydennyskoulutusmahdollisuudet ovat rajalliset. Nykyiset toimenpiteet yhdenvertaisuuden ja inklusiivisen koulutuksen edistämiseksi eivät ole toistaiseksi täyttäneet odotuksia, eikä romanien koulutuksen eriytymisen torjumisessa ole saavutettu todellista edistystä. Hallitus on hyväksynyt koulutusta ja kasvatusta koskevan kansallisen uudistusohjelman (2018–2027) ja ensimmäisen toimintasuunnitelman (2018–2019) (yhdessä alustavan talousarvion kanssa) sekä korkea-asteen laatutakuuta koskevaa uutta lainsäädäntöä. On ratkaisevan tärkeää, että nämä toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja että niitä seurataan, jotta nähdään, tuovatko ne odotettuja tuloksia.

                  (13)

                  Naisten alhainen työllisyysaste johtuu siitä, että miehet harvoin ottavat pitkää vanhempainlomaa. Ongelmaa korostaa entisestään se, että kohtuuhintaisista lastenhoitopalveluista ja pitkäaikaishoitopaikoista on pulaa. Erityisesti alle kolmevuotiaista lapsista vain erittäin pieni kokonaisosuus on lastenhoitopalvelujen piirissä. Hallitus hyväksyi uuden vuonna 2020 voimaan tulevan päätöksen pakollisesta osallistumisesta varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon viidestä ikävuodesta alkaen. Tästä huolimatta on lisättävä investointeja päivähoitoon ja esiopetukseen ja edistettävä niihin osallistumista.

                  (14)

                  Vaikka köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus on alle unionin keskiarvon, osuudet ovat huomattavasti korkeammat useilla eteläisen ja itäisen Slovakian alueilla. Laadukkaan ja inklusiivisen koulutuksen saatavuus muodostaa huomattavan pullonkaulan, jossa alueelliset erot näkyvät koulunkäyntinsä varhain lopettavien erityisen suurissa osuuksissa. Muita huolenaiheita ovat muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien, etenkin romanien ja vammaisten sekä asunnottomuudesta ja asuntomarkkinoilta syrjäytymisestä kärsivien, mahdollisuudet saada terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitopalveluja, päästä sosiaalisen asumisen piiriin ja saada muita keskeisiä palveluja. Kokonaisvaltainen lähestymistapa on olennainen, jotta voidaan edistää näiden ryhmien sosiaalista osallisuutta.

                  (15)

                  Terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuuden parantamiseen tähtäävät uudistukset ovat pääsemässä vauhtiin, vaikka niiden toteutusasteessa on ollut vaihtelua terveydenhuollon eri osa-alueilla. Terveydenhuoltomenojen uudelleenarvioinnin yhteydessä toteutetuilla politiikkatoimilla on saavutettu joitakin myönteisiä tuloksia pääasiassa useiden lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevien kustannuksia hillitsevien toimenpiteiden tuloksena. Tehokkuutta on vielä varaa lisätä ja saada rahoille parempaa vastinetta kohdentamalla resursseja uudestaan terveydenhuollon osa-alueiden kesken. Terveydenhuoltojärjestelmä tukeutuu edelleen liikaa sairaaloihin, jotka säännöllisistä velkahuojennuksista huolimatta jatkavat velan kerryttämistä ja ponnistelevat rahoittaakseen investointeja, jotka ovat välttämättömiä terveydenhuollon tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Vaikka perusterveydenhuollon vahvistaminen on keskeisessä asemassa pyrittäessä vähentämään sellaista sairaalahoitoa, joka olisi vältettävissä, yleislääkäreiden vähäinen määrä ja perusterveydenhuollossa tarjottavien palveluiden vähäisyys muodostavat esteen terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden parantamiselle. Hallitus on käynnistänyt toimenpiteitä terveydenhuoltoalan työvoimapulan ratkaisemiseksi, ja on tärkeää sovittaa nämä toimet pidemmän aikavälin strategiaan, jonka tavoitteena on hajauttaa asteittain akuuttisairaanhoidon palveluita sekä vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja ehkäiseviä palveluita.

                  (16)

                  Hajanainen tutkimusjärjestelmä heikentää julkisten tutkimus- ja kehitysinvestointien vaikuttavuutta tieteellisen tutkimuksen laadun osalta, eikä se houkuttele yksityistä rahoitusta. Tutkimus- ja innovointipolitiikka kärsii ministeriöiden ja muiden toimijoiden keskinäisen koordinoinnin toimimattomuudesta, mikä johtaa siihen, että merkittävät uudistukset viivästyvät tai jäävät toteuttamatta. Slovakian tiedeakatemian epäoptimaalinen muutosprosessi herätti huolta sen toiminnan jatkumisesta, mikä johti koko prosessin kaatumiseen. Kohdennettujen toimien puute tai epäonnistuminen, tutkimuslaitosten vähäinen osallistuminen ja tutkimuskapasiteetin rajallisuus vaikuttavat kaikki yksityisten tutkimus- ja kehittämismenojen vähäisyyteen. Kaiken kaikkiaan yritysten tutkimus- ja kehitystoiminta kuuluu edelleen EU:n vaatimattomimpiin, ja se on keskittynyt keskikorkean ja/tai korkean teknologian valmistusteollisuuteen eli monikansallisten yritysten hallitsemille aloille. Toimenpiteet, joilla edistetään tietämyksen siirtoa, lisätään teollisuuden innovointikykyä ja parannetaan yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä, etenevät hitaasti.

                  (17)

                  Slovakian tuottavuuden lisääminen ja lähentymisprosessin ylläpitäminen edellyttää kestäviä investointeja, joita tarvitaan myös digitaali- ja liikenneinfrastruktuurin sekä energiatehokkuuden aloilla. On parannettava kiinteän peruslaajakaistan ja 4G-verkon kattavuutta sekä ultranopean laajakaistayhteyden käyttöönottoa. Investoinnit energiatehokkuuteen, etenkin rakennus- ja ympäristöteknologian alalla, voi olla vihreän kasvun lähde ja auttaa säilyttämään niukkoja ympäristövaroja. Lisäksi tarvitaan strategisempia investointeja infrastruktuurin puutteiden korjaamiseksi ja liikenneverkkojen parantamiseksi, jotta vähemmän kehittyneet alueet voivat kuroa umpeen eroa kehittyneempiin alueisiin, kehittää osaamispohjaansa ja lisätä kilpailukykyään ja tuottavuuttaan. Slovakia on jäänyt jälkeen sekä Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkon että ydinverkon valmistumisen osalta, esimerkiksi Rein–Tonava-käytävällä. Liikenneverkon heikkoudet voitaisiin korjata parantamalla olemassa olevan julkisen ja kaupunkiliikenteen verkon yhteenliitettävyyttä, multimodaalisuutta ja yhteentoimivuutta sekä edistämällä kestäviä liikennemuotoja.

                  (18)

                  Raskas hallinnollinen ja sääntelytaakka voi vaikuttaa kielteisesti etenkin pienten ja keskisuurten yritysten (’pk-yritysten’) investointeihin ja innovointiin. Hallituksen toimista huolimatta hallinnollista taakkaa ei ole kevennetty riittävästi, ja Slovakian liiketoimintaympäristö on menettämässä asemaansa kansainvälisissä vertailuissa. Lainsäädännön laatu ja ennustettavuuden puute aiheuttavat huolta yrityksille. Näihin haasteisiin olisi vastattava ryhtymällä toteuttamaan täysimääräisesti Slovakian paremman sääntelyn strategiaa (RIA2020) ja vahvistamalla sääntelynparantamiskeskusta sekä valtionhallinnon analyysivalmiuksia. Asiantuntijapalvelut ovat Slovakiassa edelleen tiukasti säänneltyjä. Lakimiehiin, patenttiasiamiehiin, insinööreihin, arkkitehteihin, kirjanpitäjiin, matkaoppaisiin ja kiinteistövälittäjiin sovellettavat rajoitukset ovat unionin painotettua keskiarvoa tiukempia.

                  (19)

                  Hallitus on oleellisesti uudistamassa julkisten hankintojen käytäntöjä tarkistamalla oikeuskehystä. Näin se pyrkii yksinkertaistamaan menettelyjä ja vähentämään transaktiokustannuksia. Ammattimaisuus uutena painopisteenä on tervetullut. Siitä koituvat hyödyt tulevat kuitenkin vasta hitaasti esiin. Julkisen sektorin ostajien on ponnisteltava enemmän yritysten, tiedotusvälineiden ja laajemman yleisön luottamuksen palauttamiseksi julkisiin laitoksiin. Tämä on esteenä kipeästi kaivattujen uusien käytäntöjen käyttöönotolle. Toimia laatukriteerien käytön lisäämiseksi on tehostettava, jotta voidaan saada parempaa vastinetta rahalle ja parantaa julkisten hankintojen strategista käyttöä.

                  (20)

                  Slovakian julkishallinnon ongelmakohtia ovat edelleen tehottomuus ja pullonkaulat, jotka johtuvat erityisesti julkishallinnon yksiköiden yhteistyön toimimattomuudesta. Valmiuksien ja strategisen suunnittelun puute samoin kuin hallinnollinen tehottomuus haittaavat ERI-rahastojen varojen sujuvaa käyttöä. Sen seurauksena Slovakia menetti 120 miljoonaa euroa kaudella 2014–2020. Myös varojen jakaminen lopullisille edunsaajille on edelleen hidasta. Lisäksi ERI-rahastoista rahoitettujen hankkeiden puutteellinen valmistelu viivästytti investointeja ja johti siihen, että julkisissa hankintamenettelyissä oli sovellettava tiukkoja määräaikoja, mikä lisää sääntöjenvastaisuuksien riskiä.

                  (21)

                  Korruptio on edelleen haaste, eikä korkean tason korruptiotapausten syytteeseenpanossa ole toimittu kovinkaan määrätietoisesti. Korruption torjumiseen tähtäävien toimien esteenä ovat organisatoriset tai menettelytapoihin liittyvät heikkoudet poliisin ja syyttäjän tasolla sekä väärinkäytösten paljastajien heikko suojelu. Myös oikeuslaitoksen toimivuuden parantaminen, muun muassa sen riippumattomuuden osalta, on edelleen haaste. Vaikka oikeuslaitoksen tehokkuutta ja laatua on parannettu jonkin verran, huolenaiheena on edelleen sen riippumattomuus. Lisäksi viivästykset tuomareiden nimittämisissä perustuslakituomioistuimeen voi vaikeuttaa oikeuslaitoksen toimintaa.

                  (22)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Slovakia voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot. Slovakian hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

                  (23)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (24)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2020; turvaa julkisen talouden, etenkin terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien, pitkän aikavälin kestävyyden;

         2.

            parantaa koulutuksen laatua ja inklusiivisuutta kaikilla koulutustasoilla ja edistää osaamista työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti; parantaa mahdollisuuksia saada kohtuuhintaisia ja laadukkaita lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja; edistää muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, etenkin romanien, integroitumista yhteiskuntaan;

         3.

            kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa terveydenhuoltoon, tutkimukseen ja innovointiin, liikenteeseen ja erityisesti sen kestävyyteen, digitaaliseen infrastruktuuriin, energiatehokkuuteen, pk-yritysten kilpailukykyyn ja sosiaaliseen asuntotuotantoon, ottaen huomioon alueelliset erot; lisää laatuun liittyvien ja elinkaarikustannuksiin perustuvien arviointiperusteiden käyttöä julkisissa hankinnoissa;

         4.

            jatkaa edelleen oikeuslaitoksen toimivuuden parantamista keskittyen sen riippumattomuuden vahvistamiseen, myös nimityksissä; lisää toimia korruption ja erityisesti laajamittaisten korruptiotapausten havaitsemiseen ja syytteeseenpanoon.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  EUVL L 320, 10.9.2018, s. 107.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Suomen vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/154

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Suomen vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/26)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Suomi kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Suomen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 3 ja 4 ilmenevä vuoden 2019 euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Erityisesti investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittäminen määritettyihin osa-alueisiin edistää euroalueelle annetun suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen osalta, ja toimenpiteet, joilla hillitään kotitalouksien velkaantumista, edistävät euroalueelle annetun suosituksen 4 noudattamista yksityisen velan vähentämisen osalta.

                  (3)

                  Suomea koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (4)

                  Suomi toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 4 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Suomeen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 vakausohjelman on esittänyt edellinen hallitus vähän ennen huhtikuussa pidettyjä eduskuntavaaleja olettaen, että politiikka pysyy muuttumattomana. Siinä julkisen talouden rahoitusaseman kaavaillaan heikkenevän –0,3 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuonna 2019, kun se vuonna 2018 oli –0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallitus arvioi, että vuonna 2020 rahoitusasema kohenee 0 prosenttiin ja heikkenee sen jälkeen –0,1 prosenttiin vuonna 2021 ja –0,3 prosenttiin vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen, olettaen että politiikka pysyy muuttumattomana, koko ohjelmakauden ajan, kun otetaan huomioon vuonna 2019 sallittu tilapäinen poikkeaminen rakenneuudistusten toteuttamisen perusteella. Julkisen talouden velka oli suurimmillaan 63,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vuonna 2018 se supistui 58,9 prosenttiin. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan velka supistuu edelleen niin, että vuonna 2021 se on 57,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen arvioidaan vuonna 2022 jälleen kasvavan, 57,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario näyttää olevan pitkälti uskottava. Suurimmat julkisen talouden kehitysarvioihin kohdistuvat riskit liittyvät siihen, että väestön ikääntymiseen liittyvät kustannukset saattavat olla odotettua suuremmat ja inflaatio odotettua nopeampaa.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018, että Suomi saavuttaisi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2019, kun otetaan huomioon rakenneuudistusten toteuttamisen takia tilapäisesti sallitut poikkeamat. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) 2,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2019. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Suomen odotetaan olevan keskipitkän aikavälin tavoitteessaan vuonna 2019, kun rakenneuudistuslausekkeen perusteella sallittu poikkeama otetaan huomioon.

                  (8)

                  Kun otetaan huomioon, että Suomen tuotantokuilun on arvioitu olevan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2020 saisi olla enintään 1,9 prosenttia, mikä vastaisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion perusteella 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että Suomi poikkeaa tästä vuonna 2020 jonkin verran, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että ennusteiden perusteella Suomi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia vuonna 2019 ja että Suomen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattaminen vuonna 2020.

                  (9)

                  Väestön ikääntymisen ja työvoiman vähenemisen vuoksi eläke- ja terveydenhuoltomenojen ja varsinkin sosiaalimenojen (pitkäaikaishoito) ennustetaan kasvavan tulevina vuosikymmeninä. Julkisen talouden kestävyysraportin (2018) mukaan ikääntymiseen liittyvien kustannusten ennustettu kasvu edellyttäisi, että julkista taloutta vakautetaan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta julkisen velan suhde BKT:hen saataisiin pitkällä aikavälillä vakautettua. Hallituksen erottua 8 päivänä maaliskuuta 2019 maakuntahallintoa ja sosiaali- ja terveyspalveluja koskevan uudistuksen, jonka tarkoituksena oli vastata näihin haasteisiin ja varmistaa palveluiden yhdenvertainen saatavuus ja lyhentää hoitoonpääsyaikoja, valmistelutyöt keskeytyivät. Niiden henkilöiden osuus, jotka kokevat jääneensä vaille tarvitsemaansa terveydenhoitoa, on Suomessa edelleen unionin keskiarvon yläpuolella. Erityisesti työvoiman ulkopuolella olevilla on pitkien hoitoonpääsyaikojen vuoksi vaikeuksia saada tarvitsemaansa hoitoa.

                  (10)

                  Suomen työmarkkinat ovat kiristymässä, kun työikäinen väestö vähenee ja avoimien työpaikkojen osuus kasvaa. Samaan aikaan työvoimaosuus ja työllisyysaste ovat Suomessa alhaisemmat kuin muissa Pohjoismaissa, ja rakenteellinen työttömyys oli vuonna 2018 edelleen 7 prosenttia. Tämä kertoo osittain siitä, että kannustin- ja työttömyysloukut ovat esteenä työvoiman paremmalle käytölle. Työhön paluun esteitä ovat etuusjärjestelmän monimutkaisuus ja erityyppisten etuuksien yhdistely. Etuudet pienenevät asteittain ja lakkaavat nopeasti tulojen kasvaessa, minkä vuoksi on vaarana, että työn vastaanottaminen ei ehkä ole taloudellisesti riittävän palkitsevaa. Etuuksien suuruuteen ja niiden palautumisajankohtaan liittyvä epävarmuus vähentää lyhytaikaisen tai osa-aikaisen työn houkuttavuutta. Perustulokokeilusta, jonka alustavat tulokset julkaistiin helmikuussa 2019, on saatu tietoa sosiaaliturvajärjestelmän tarkistamiseksi niin, että etuuksien yhdistäminen ansiotuloihin toimisi paremmin.

                  (11)

                  Nyt kun työvoimaosuus ja työllisyysaste ovat lähellä finanssikriisiä edeltänyttä tasoa, panostukset aktiiviseen osallisuuteen, erityisesti työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ryhmien kohdalla, ovat tarpeen, jotta työvoimaosuutta voidaan kasvattaa. Kattavat uudistukset, joilla pyritään lisäämään osallistumista työmarkkinoille, voisivat parantaa joidenkin väestöryhmien mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Tämä koskee maahanmuuttajataustaisia henkilöitä, synnytysiässä olevia naisia, vähän koulutettuja miehiä, osatyökykyisiä ja vammaisia. Jotkin työttömille ja työelämän ulkopuolella oleville tarjottavat palvelut on hajautettu eri viranomaisille ja palveluntarjoajille. Jos halutaan auttaa näitä väestöryhmiä pääsemään työmarkkinoille ja pysymään siellä, tarvitaan räätälöityjä ja integroituja aktivointi- ja kuntoutuspalveluja ja -toimenpiteitä. Naisten pitkät hoitovapaat kasvattavat sukupuolten välistä työllisyyseroa ja sukupuolten välistä palkkaeroa. Hallitus on käynnistänyt prosessin perhevapaiden uudistamiseksi, mutta ei ole vienyt sitä päätökseen.

                  (12)

                  Väestörakenteen ja teknologian muuttuessa työvoiman tarjonnan turvaaminen on Suomessa kestävän ja osallistavan kasvun edistämisessä avainasemassa. Panostaminen osaamiseen, ja erityisesti työmarkkinoilla tarvittavaan osaamiseen, auttaisi vastaamaan talouden rakennemuutoksesta johtuviin haasteisiin. Teknologian muuttuminen edellyttää jatkokoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tarjoamista joustavien opiskelutapojen avulla, muun muassa keskittymällä aikuiskoulutukseen. Tarkoituksena on lisätä ammatillista liikkuvuutta, joka vähentää osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta ja auttaa vastaamaan työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin.

                  (13)

                  On vaarana, että Suomi ei saavuta vuodeksi 2020 asetettua tavoitetta kierrättää 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä. Yhä suurempi osuus yhdyskuntajätteestä poltetaan (60 prosenttia vuonna 2017, kun vastaava osuus vuonna 2016 oli 55 prosenttia).

                  (14)

                  Tutkimukseen ja kehitykseen suunnatut julkiset menot ovat nyt vakautumassa, mutta yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestoinnit ovat Suomessa vähentyneet kaikista jäsenvaltioista voimakkaimmin vuodesta 2009. Vaikka makrotaloudellinen tilanne on viime vuosina kohentunut, yksityisen sektorin investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen eivät ole vielä elpyneet. Tutkimus- ja kehitysinvestointien intensiteetin lisääminen on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa osaamisvaltaisia talouden aloja suosivan ja pitkän aikavälin kasvupotentiaalia vahvistavan rakennemuutoksen. Lisäksi korkeakoulujen ja yrityssektorin välisen yhteistyön puute on edelleen yksi pahimmista pullonkauloista innovaatioiden lisäämisessä ja niiden saamisessa markkinoille.

                  (15)

                  Harvaanasutussa maassa liikenteen pullonkaulat saattavat estää ihmisiä muuttamasta työn perässä. Strategiset investoinnit liikenneinfrastruktuuriin voivat lisätä työvoiman liikkuvuutta ja siten parantaa työmarkkinoiden toimivuutta. Koska kuljetuskustannuksilla on Suomessa suhteellisen suuri vaikutus tuotteiden lopulliseen hintaan muihin jäsenvaltioihin verrattuna, infrastruktuurien liittäminen yhteen voisi helpottaa pääsyä ulkomaisille markkinoille.

                  (16)

                  Strategiset investoinnit energiavaltaisten teollisuudenalojen ja liikenteen vähähiilisyyden edistämiseksi auttaisivat saavuttamaan pitkän aikavälin talous- ja ilmastotavoitteet. Suomi kuuluu kärkimaihin, kun kyse on puhtaaseen energiaan liittyvistä innovaatioista ja yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysmenoista tällä alalla. Luvatut lisäinvestoinnit joihinkin sen omiin puhtaan energian ohjelmiin vuoteen 2021 mennessä auttaisivat Suomea täyttämään hiilineutraaliutta koskevat tavoitteensa. Biopolttoaineiden osuuden lisäämistä koskevien Suomen kunnianhimoisten tavoitteiden lisäksi sähköistäminen on kustannustehokas vaihtoehto liikenteen vähähiilisyyden edistämiseen, kun otetaan huomioon sähköntuotannon pitkälle edennyt hiilestä irtautuminen.

                  (17)

                  Alhaiset korot ja kohentuneet talousnäkymät ovat lisänneet lainanannon kokonaismäärää erityisesti asunto-osakeyhtiöiden yhtiölainojen kautta. Samaan aikaan kulutusluottojen määrä lisääntyy nopeasti, ja kasvava osuus näistä luotoista on ulkomaisten pankkien, muiden rahoituslaitosten kuin luottolaitosten, pikalainayritysten ja vertaislainoittajien myöntämiä. Siksi kotitalouksien velka on edelleen historiallisen korkealla tasolla (67 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017). Velka on pääasiassa vaihtuvakorkoista, mikä on riski, jos korkotaso keskipitkällä aikavälillä nousee. Finanssivalvonta on toteuttanut toimenpiteitä hillitäkseen kotitalouksien velkaantuneisuuden lisääntymistä. Mitään aktiivista velkataakan vähentämistä ei kuitenkaan ole nopeasti odotettavissa, varsinkin kun korot pysyttelevät matalina ja kuluttajien luottamus on edelleen suhteellisen vahvaa.

                  (18)

                  Suomessa ei ole kattavaa (sekä positiivisia että negatiivisia tietoja sisältävää) luottorekisteriä, joka kattaisi sen suurimmat pankit. Luottorekisterin puuttuminen voi estää pankkeja saamasta selkeää käsitystä kotitalouksien velkaantuneisuuden kokonaistasosta. Tällaisen rekisterin perustamista valmistelevaa työtä on tehty viime vuonna jonkin verran.

                  (19)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Suomi voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (20)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Suomen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Suomelle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (21)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,9 prosenttia vuonna 2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; parantaa sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannustehokkuutta ja yhdenvertaista saatavuutta;

         2.

            parantaa kannustimia työn vastaanottamiseen ja kehittää osaamista ja aktiivista osallisuutta, muun muassa työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville suunnattujen hyvin integroitujen palvelujen avulla;

         3.

            keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen ja kestävään liikenteeseen alueelliset erot huomioon ottaen;

         4.

            vahvistaa kotitalouksien velkaantuneisuuden seurantaa ja perustaa luottorekisterijärjestelmän.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  EUVL L 320, 10.9.2018, s. 112.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Ruotsin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/159

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Ruotsin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/27)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Ruotsia koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymän maakohtaisen suosituksen (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Kotitalouksien suuri velka on kasvanut edelleen suhteessa BKT:hen. Asuntojen hinnoissa tapahtui korjausliike vuoden 2017 jälkipuoliskolla, ja ne ovat sittemmin vähitellen tasaantuneet. Arvostusindikaattorit osoittavat kuitenkin, että asuntojen hinnat ovat edelleen korkeita suhteessa talouden perustekijöihin. Vaikka vaikuttaa siltä, että pankkisektorilla on riittävästi pääomaa, hallitsematon korjausliike voi tapahtuessaan vaikuttaa negatiivisesti rahoitussektoriin, sillä pankeilla on suuret kotitalouksien asuntolainoihin liittyvät riskit. Tällaisen korjausliikkeen negatiiviset heijastusvaikutukset voivat ulottua myös naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Asuntojen tarjonnassa on edelleen rakenteellisia pullonkauloja, ja rakentaminen on vähentynyt. Vaikka makrovakauden alalla on viime vuosina toteutettu toimia asuntovelan kasvun hillitsemiseksi, vaikutukset näyttävät toistaiseksi jääneen vähäisiksi. Toimia tarvitaan edelleen tärkeillä osa-alueilla, joihin kuuluvat etenkin omistusasumisen verokannustimet, asuntojen tarjonta ja vuokramarkkinoiden toiminta.

                  (3)

                  Ruotsi toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan, että vuonna 2019 ylijäämä nousee 0,6 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Ylijäämän odotetaan edelleen vahvistuvan ohjelmakauden aikana. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy suunnitelman mukaan koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vuonna 2019 supistuvan 34,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2022 edelleen 28,2 prosenttiin. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä terveen julkisen talouden ja vakaan talouskasvun ansiosta. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Ruotsin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Kotitalouksien velka on jatkanut kasvuaan jo ennestään korkealta tasolta. Vuonna 2018 kotitalouksien velka kasvoi 5,5 prosenttia, ja velan määrä oli suhteessa BKT:hen 88 prosenttia ja suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin 186 prosenttia – nämä luvut kuuluvat korkeimpiin unionissa. Velan kasvu johtui pääasiassa asuntolainamäärän lisääntymisestä, joka liittyy asuntojen korkeisiin hintoihin yhdistettynä lainarahoitteista kiinteistöostamista suosiviin rakenteellisiin vääristymiin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä, kuten maaliskuusta 2018 voimassa ollut tiukennettu takaisinmaksusääntö asuntolainoille, jotka ovat tuloihin suhteutettuna suuria, ja syyskuussa 2019 annettu päätös muodostaa pankeille vastasyklinen pääomapuskuri. Tähän mennessä toteutettujen politiikkatoimien vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää kuitenkin olleen vähäinen eikä omistusasumista ja asuntovelkaa suosivien verokannustimien uudistamiseksi ole toteutettu politiikkatoimia.

                  (7)

                  Vaikka asuntojen hinnat laskivat vuoden 2017 lopulla ja ovat sen jälkeen pysyneet yleisesti ottaen vakaina, asuntojen arvostus on edelleen selvästi talouden perustekijöitä korkeammalla. Tämä johtuu siitä, että asuntojen hinnat olivat nousseet jyrkästi jo pitkän aikaa. Asuntojen hintoja nostavia keskeisiä tekijöitä ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet ja edulliset luottoehdot yhdistettyinä asuntolainojen edelleen suhteellisen alhaiseen lyhennysasteeseen. Vaikka uudisrakentaminen on viiden viime vuoden aikana lisääntynyt huomattavasti, tarjonta on edelleen puutteellista. Varsinkin suurten kaupunkien ympäristössä on pulaa kohtuuhintaisista asunnoista. Uusien asuntojen tarjonta ei täytä lyhyen aikavälin ennakoitua tarvetta, jonka arvioidaan olevan noin 90 000 uutta asuntoa vuodessa vuosina 2018–2020. Asuntopula liittyy rakenteelliseen tehottomuuteen, kuten rakennusalan vähäiseen kilpailuun, joka johtuu pienten ja ulkomaisten yritysten markkinoillepääsyn esteistä, ja siitä, että suuret rakennuttajat voivat kontrolloida tonttimaata. Asuntokantaa ei käytetä tehokkaasti. Vuokramarkkinoilla markkinatason alittavat vuokrat aiheuttavat lukkiutumisvaikutuksia ja sisäpiiri–ulkopiiri-vaikutuksia. Omistusasuntojen markkinoilla myyntivoittovero vähentää asunnonomistajien liikkuvuutta. Asuntopula vaikeuttaa työpaikkojen vaihtamista ja voi osaltaan edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Ruotsin viranomaiset toteuttavat yhä vähitellen 22-kohtaista suunnitelmaa, jolla lisätään asuntorakentamista ja parannetaan asuntosektorin tehokkuutta. Toistaiseksi ei ole toteutettu konkreettisia toimia vuokramarkkinoiden tiukan sääntelyn vapauttamiseksi ja omistajan omassa käytössä olevien asuntojen pääomaveron tarkistamiseksi, vaikka uusi hallitus ilmoitti tammikuussa 2019 aikeistaan toteuttaa näillä aloilla uudistuksia, kunhan alustavat selvitykset on tehty.

                  (8)

                  Joillakin aloilla, kuten rakentamisessa, koulutuksessa sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla, alkaakin olla työvoimapula. On varmistettava, että saadaan erikoistunutta henkilöstöä tukemaan tutkimus- ja kehitysinvestointeja ja digitalisaatiota. Koulutukseen ja osaamiseen, myös digitaaliseen osaamiseen, investoiminen auttaa vastaamaan näihin haasteisiin. Koulutustulokset ovat parantuneet jonkin verran, mutta oppimistuloksissa on suuria ja kasvavia eroja eri sosiaaliryhmien välillä. Väestörakenteen kehitys johtaa oppilasmäärän kasvuun, mikä pahentaa nykyistä opettajapulaa. Unionin ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä tilannetta ja äskettäin hyväksyttyjen ohjelmien vaikutuksia olisi seurattava tiiviimmin, koska ulkomailla syntyneiden oppilaiden integroituminen kouluun sekä vähän koulutettujen ja unionin ulkopuolisten maahanmuuttajien – erityisesti naisten – kestävä osallistuminen työmarkkinoille on yhä haaste.

                  (9)

                  Liikenneinfrastruktuuriin tehtävien investointien jatkaminen voi osaltaan parantaa työvoiman liikkuvuutta, alueellista yhteenkuuluvuutta ja asuntomarkkinoita sekä lisätä tuottavuuden kasvua Ruotsissa pitkällä aikavälillä. Hallitus on ilmoittanut huomattavista investoinneista liikenneinfrastruktuuriin kansallisen infrastruktuurisuunnitelman 2018–2029 kautta eri liikennemuotojen (erityisesti rautatie- ja maantieliikenne) parantamiseksi. Suunnitelma sisältää merkittäviä investointeja rautatiejärjestelmän kehittämiseen ja siihen, että edistetään tavaraliikenteen siirtymistä maanteiltä rautateille, ja tukee siten myös päästöjen vähentämistä. Jatkamalla suuria investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, suotuisiin toimintaedellytyksiin ja laajempaan innovaatiopohjaan voidaan säilyttää Ruotsin asema innovaatiojohtajana. Ruotsin innovointimalli on perinteisesti ollut muutaman suuren maailmanlaajuisesti toimivan teknologiayrityksen varassa. Olisi tärkeää luoda ympäristö, joka edistää myös pk-yritysten ja uusyritysten innovointipotentiaalia. Ruotsin innovointikapasiteettia voitaisiin parantaa entisestään lisäämällä korkeakoulujen ja pk-yritysten yhteistyötä.

                  (10)

                  Rahanpesun torjumisesta on tullut yksi Ruotsin painopistealueista sen jälkeen, kun paljastui, että yksi maan suurimmista rahoituslaitoksista oli sekaantunut kasvavaan rahanpesuskandaaliin. Ruotsin ja Viron finanssivalvontaviranomaiset ovat aloittaneet yhteisen tutkinnan Latvian ja Liettuan vastaavien viranomaisten kanssa. Vaikka Ruotsi vahvisti rahanpesun torjuntasäännöstöään vuonna 2017 silloin kun rahanpesusäädös tuli voimaan, on tärkeää jatkaa säännöstöön mahdollisesti jääneiden puutteiden etsimistä ja korjaamista. Haasteita riittää, ja finanssivalvojan on vielä hyväksyttävä lisätoimenpiteet ja ohjeet siitä, miten valvontaa vahvistetaan tällä osa-alueella. Näiden toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen olisi kiinnitettävä huomiota niiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

                  (11)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Ruotsi voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (12)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (13)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (14)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            puuttuu riskeihin, jotka liittyvät kotitalouksien suuren velkaan, vähentämällä asteittain asuntolainoista maksettujen korkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; edistää asuntorakentamista siellä, missä asuntopula on pahin, erityisesti poistamalla rakentamiseen liittyviä rakenteellisia esteitä; parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa muuttamalla vuokrista sopimista joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia;

         2.

            keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan koulutukseen ja osaamiseen, jatkaa investointeja kestävään liikenteeseen eri liikennemuotojen, erityisesti rautateiden, parantamiseksi sekä tutkimukseen ja innovointiin, alueelliset erot huomioon ottaen;

         3.

            varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 116.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/163

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/28)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa Euroopan unionista, siitä tulee kolmas maa. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan eroamispäivästä ja eron ehdoista samoin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin tulevista suhteista on epävarmuutta, tässä suosituksessa ei pohdita erilaisten skenaarioiden mahdollisia taloudellisia vaikutuksia. Siinä tapauksessa, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (3) (’erosopimus’) perusteella, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hyväksynyt ja jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä marraskuuta 2018, unionin lainsäädäntöä, talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso mukaan luettuna, sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksella vahvistetun siirtymäkauden ajan.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja budjettivuoteen 2019–2020 asti väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä, joka on 1,2 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) budjettivuonna 2018–2019, kasvaa 1,4 prosenttiin budjettivuonna 2019–2020 ja supistuu tämän jälkeen 1,1 prosenttiin budjettivuonna 2020–2021. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka, joka on 85,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019, supistuu 83,8 prosenttiin budjettivuonna 2019–2020 ja edelleen 82,9 prosenttiin budjettivuonna 2020–2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta julkisiin menoihin (5) kohdistuvat kasvavat paineet useilla aloilla vaarantavat suunnitellun alijäämäuran saavuttamisen.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Yhdistyneelle kuningaskunnalle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan merkittävästi budjettivuonna 2019–2020.

                  (8)

                  Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 0,3 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu budjettivuonna 2020–2021 saisi olla enintään 1,9 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan merkittävästi budjettivuonna 2020–2021. Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuonna 2019–2020, mikä johtuu 0,25 prosentin sallitusta vuotuisesta poikkeamasta, ja velkasääntöä budjettivuonna 2020–2021. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on oltava valmis toteuttamaan budjettivuodesta 2019–2020 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa.

                  (9)

                  Yhdistynyt kuningaskunta on jo pitkään ollut G7-talouksista se, jossa on vähiten pääomasijoituksia suhteessa BKT:hen. Investoinnit vähenivät hyvin jyrkästi myös finanssikriisin aikana, ja kriisin jälkeinen yksityisten investointien elpyminen on pysähtynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan tutkimus- ja kehittämisinvestointien intensiteetti on kuluneella vuosikymmenellä ollut noin 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle unionin keskiarvon. Teollisuusstrategiassaan Yhdistynyt kuningaskunta on asettanut kokonaistaloudellisen tavoitteen, joka on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2027 mennessä ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Tutkimus- ja kehittämisinvestoinnit ovat keskittyneet pieneen määrään yrityksiä ja alueita. Nämä sekä fyysiseen että inhimilliseen pääomaan liittyvät laaja-alaiset puutteet ovat perimmäisenä syynä Yhdistyneen kuningaskunnan suhteellisen alhaiseen ja paikallaan polkevaan työn tuottavuuteen.

                  (10)

                  Yhdistyneessä kuningaskunnassa on jatkuva asuntopula. Kriisin jälkeinen asuntotuotannon elpyminen on hiipunut. Alalla on ilmennyt kapasiteettirajoituksia, eikä asuntorakentaminen riitä vastaamaan arvioituun kysyntään. Asuntojen hinnat ja vuokrat ovat edelleen korkeita erityisesti alueilla, joilla asuntojen kysyntä on suurta, ja markkinoilla on merkkejä yliarvostuksesta. Nuorista aikuisista huomattavasti harvemmat omistavat nykyään asuntonsa. Hallitus toteuttaa parhaillaan useita toimenpiteitä lisätäkseen asuntojen tarjontaa. Samaan aikaan uusia asuntoja varten tarjolla olevan maan määrää ja sijaintia rajoittaa maamarkkinoiden tiukka sääntely erityisesti suurten kaupunkien läheisyydessä.

                  (11)

                  Infrastruktuuriverkkojen nykyaikaistamista ja laajentamista varten tarvitaan merkittäviä investointeja, joiden yhteydessä hankkeiden kustannukset ja kasvihuonekaasupäästöt pidetään kurissa. Maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkoihin kohdistuu yhä enemmän kapasiteettipaineita. Yhdistyneen kuningaskunnan on saatava aikaan merkittävästi uutta ja vihreämpää energiantuotanto- ja toimituskapasiteettia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa infrastruktuurin kehittäminen on yleensä ollut kallista ja hidasta. Vuosikymmeniä liian vähäisinä jatkuneiden julkisten investointien jälkeen hallitus on nyt alkanut korjata infrastruktuuri-investointien vajetta kansallisen infrastruktuuristrategiansa avulla, mutta on haastavaa varmistaa, että sen ennusteissa vaadittu ulkopuolinen rahoitus saadaan käyttöön kustannustehokkaasti.

                  (12)

                  Vaikka työttömyys on alhainen, reaalipalkat ovat edelleen alle kriisiä edeltäneen huipputason. Matalan osaamistason työntekijöiden osuus on suuri, ja heidän urakehityksensä on rajallista, mikä heikentää tuottavuutta ja kasvattaa köyhyydestä kärsivien työssäkäyvien osuutta. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tehokkuutta perustaitojen ja teknisten taitojen osa-alueilla voitaisiin parantaa. Hallitus on uudistamassa sekä luokkaopetusta että työssäoppimista, mutta uuteen kaksitahoiseen järjestelmään ilmoittautuneiden kokonaismäärä on paljon odotettua pienempi.

                  (13)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (14)

                  Neuvosto on tutkinut budjettivuoden 2018–2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 1,9 prosenttia budjettivuonna 2020–2021, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen;

         2.

            keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, asumiseen, koulutukseen ja osaamisen parantamiseen, kestävään liikenteeseen sekä vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen ottaen huomioon alueelliset erot.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 66 I, 19.2.2019, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Komission suositus (EU) 2019/1888, annettu 7 päivänä marraskuuta 2019, elintarvikkeissa esiintyvän akryyliamidin seurannasta

text:
               11.11.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 290/31

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2019/1888,
      annettu 7 päivänä marraskuuta 2019,
      elintarvikkeissa esiintyvän akryyliamidin seurannasta
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komission asetuksessa (EU) 2017/2158 (1) vahvistetaan toimijoille, jotka tuottavat ja saattavat markkinoille tiettyjä elintarvikkeita, erityisiä velvoitteita, joiden mukaan niiden on laadittava ohjelma kyseisten elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuutta koskevaa näytteenottoa ja määritystä varten ja sovellettava erityisiä vähentämistoimenpiteitä, jotta päästään asetuksessa vahvistettuja vertailuarvoja niin paljon pienempään akryyliamidipitoisuuteen kuin on kohtuudella mahdollista.

                  (2)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 882/2004 (2) asetetaan toimivaltaisille viranomaisille velvollisuus suorittaa virallista valvontaa, jolla todetaan, noudatetaanko sääntöjä, joilla pyritään a) estämään, poistamaan tai vähentämään hyväksyttäville tasoille ihmisiin ja eläimiin joko suoraan tai ympäristön kautta kohdistuvia riskejä ja b) takaamaan oikeudenmukaiset käytännöt rehujen ja elintarvikkeiden kaupassa sekä suojelemaan kuluttajien etuja, myös niitä, jotka koskevat rehujen ja elintarvikkeiden merkitsemistä ja muuta kuluttajille annettavaa tietoa. Virallisella valvonnalla on lisäksi todennettava, että asetuksen (EU) 2017/2158 mukaisesti vahvistettuja velvoitteita noudatetaan.

                  (3)

                  Tiedot akryyliamidin esiintymisestä tietyissä asetuksen (EU) 2017/2158 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa elintarvikkeissa ovat tunnustetusti puutteellisia huolimatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetyistä velvoitteista ja virallisen valvonnan tuloksista. Akryyliamidin esiintymisestä ei ole tarpeeksi tietoja myöskään sellaisten elintarvikkeiden osalta, jotka eivät kuulu asetuksen (EU) 2017/2158 soveltamisalaan mutta joissa akryyliamidipitoisuus voi olla merkittävän suuri ja/tai jotka voivat lisätä ravinnon kautta tapahtuvaa akryyliamidialtistusta merkityksellisellä tavalla.

                  (4)

                  Jotta voitaisiin huolehtia ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelusta, on sen vuoksi aiheellista, että toimivaltaiset viranomaiset ja elintarvikealan toimijat seuraavat – tämän rajoittamatta asetuksessa (EU) 2017/2158 ja asetuksen (EY) N:o 882/2004 perusteella vahvistettujen velvoitteiden soveltamista – toimivaltansa puitteissa akryyliamidin esiintymistä kyseisissä elintarvikkeissa ja että sen perusteella voitaisiin hyväksyä mahdollisia riskinhallintatoimenpiteitä, joiden olisi täydennettävä asetuksessa (EU) 2017/2158 jo vahvistettuja toimenpiteitä.

                  (5)

                  Toimivaltaisten viranomaisten ja elintarvikealan toimijoiden opastamiseksi siinä, mitä elintarvikkeita niiden olisi seurattava, vahvistetaan elintarvikeryhmien/elintarvikkeiden viitteellinen luettelo.

                  (6)

                  Asetuksen (EU) 2017/2158 ja tämän suosituksen antamisen myötä komission suositukset 2010/307/EU (3) ja 2013/647/EU (4) vanhentuvat, joten ne olisi kumottava,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

                  1.

                  Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi seurattava säännöllisesti akryyliamidin esiintymistä ja pitoisuuksia elintarvikkeissa, erityisesti liitteessä luetelluissa elintarvikkeissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 882/2004 perusteella asetettujen velvoitteiden soveltamista.
                  Elintarvikealan toimijoiden olisi seurattava säännöllisesti akryyliamidin esiintymistä ja pitoisuuksia elintarvikkeissa, erityisesti liitteessä luetelluissa elintarvikkeissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EU) 2017/2158 asetettujen velvoitteiden soveltamista.

                  2.

                  Jäsenvaltioiden ja elintarvikealan toimijoiden olisi toimitettava Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle (EFSA) viimeistään 1 päivänä lokakuuta kunakin vuotena seurantatoimiensa kautta edellisenä vuonna kerätyt tiedot koottavaksi yhteen tietokantaan ja näin toimiessaan noudatettava elintarvikkeiden ja rehujen osalta käytettävää näytteen standardikuvausta (SSD) koskevissa EFSAn ohjeissa esitettyjä vaatimuksia ja EFSAn erityisiä raportointivaatimuksia (5).

                  3.

                  Jäsenvaltioiden olisi noudatettava komission asetuksen (EY) N:o 333/2007 (6) liitteessä olevassa B osassa vahvistettuja näytteenottomenetelmiä sen varmistamiseksi, että näytteet ovat edustavia.
                  Elintarvikealan toimijat voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 333/2007 säännöksistä poikkeavaa näytteenottomenetelmää, kunhan se on tutkittavan erän suhteen edustava.

                  4.

                  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä akryyliamidianalyysi asetuksessa (EY) N:o 333/2007 vahvistettujen perusteiden mukaisesti.
                  Elintarvikealan toimijoiden olisi varmistettava, että akryyliamidianalyysi tehdään asetuksen (EU) 2017/2158 liitteessä III säädettyjen vaatimusten ja perusteiden mukaisesti.

                  5.

                  Kumotaan suositukset 2010/307/EU ja 2013/647/EU.

         Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2019.

               Komission puolesta

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Komission jäsen

         (1)  Komission asetus (EU) 2017/2158, annettu 20 päivänä marraskuuta 2017, toimenpiteistä elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuden vähentämiseksi ja vertailuarvojen vahvistamiseksi (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 24).

         (2)  Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

         (3)  Komission suositus 2010/307/EU, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2010, elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien seurannasta (EUVL L 137, 3.6.2010, s. 4).

         (4)  Komission suositus 2013/647/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2013, elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien tutkimuksista (EUVL L 301, 12.11.2013, s. 15).

         (5)  http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180307.

         (6)  Komission asetus (EY) N:o 333/2007, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2007, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden lyijy-, kadmium-, elohopea-, epäorgaanisen tinan, 3-MCPD- ja bentso(a)pyreenipitoisuuksien virallista tarkastusta varten (EUVL L 88, 29.3.2007, s. 29).

         LIITE

            VIITTEELLINEN LUETTELO ELINTARVIKKEISTA NIISSÄ ESIINTYVÄN AKRYYLIAMIDIN SEURAAMISTA VARTEN

            Perunatuotteet

                     —

                     Rösti

                     —

                     Kuorukat, duchesseperunasose, pommes noisettes –perunapallot, ...

                     —

                     Perunavuoka (ja kasvisvuoka)

                     —

                     Peruna-lihavalmisateria

                     —

                     Peruna-juustovalmisateria

            Leipomotuotteet

                     —

                     Sämpylät (hampurilaissämpylät, kokojyvävehnäsämpylät, maitosämpylät...)

                     —

                     Pitaleipä, meksikolaiset tortillat

                     —

                     Voisarvet

                     —

                     Donitsit

                     —

                     Erikoisleipä (esimerkiksi pumpernickel-leipä, oliiviciabatta, sipulileipä...)

                     —

                     Pannukakut

                     —

                     Ohuesta taikinanauhasta uppopaistamalla valmistetut rapeat keksit

                     —

                     Churrot

            Viljatuotteet

                     —

                     Riisikakut

                     —

                     Maissikakut

                     —

                     Viljavälipalat (kuten puristetut maissi- ja/tai vehnätuotteet)

                     —

                     Hunajapaahdettu mysli

            Muut

                     —

                     Kasvislastut/-ranskanperunat

                     —

                     Paahdetut pähkinät

                     —

                     Paahdetut öljysiemenet

                     —

                     Kuivatut hedelmät

                     —

                     Paahdetut kaakaopavut ja niistä johdetut kaakaovalmisteet

                     —

                     Suolaveteen säilötyt oliivit

                     —

                     Kahvinkorvikkeet, eivät kuitenkaan sikuri- tai viljapohjaiset

                     —

                     Kerma- ja toffeekaramellit, nougat, ...