title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tšekin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/15

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Tšekin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/03)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Tšekkiä koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Tšekkiä kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Näin ollen tämänhetkiseen tilanteeseen liittyy huomattava riski, että alueelliset erot lisääntyvät Tšekin sisällä tai että seutukuntatasolla syntyy uusia alueellisia eroja, mikä pahentaa jo havaittua suuntausta, jossa ero Karlovarskýn ja Ústeckýn alueiden ja muun maan välillä kasvaa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Tšekki toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

                  (12)

                  Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi, että nimellinen rahoitusasema, joka vuonna 2019 oli 0,3 prosenttia ylijäämäinen, heikkenee 5,1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Alijäämän ennustetaan supistuvan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkinen velka suhteessa BKT:hen supistui 30,8 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 37 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemiaan liittyvä suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Tšekki on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa tasoittavat verohelpotukset sekä itsenäisten ammatinharjoittajien vapauttaminen sosiaali- ja sairausvakuutusvelvoitteista puolen vuoden ajaksi (1 % suhteessa BKT:hen), työajan lyhentämisjärjestely (1 % suhteessa BKT:hen), kesäkuussa 2020 maksettavien ansiotuloveron ja yritysveron ennakonpidätysten peruuttaminen (0,8 % suhteessa BKT:hen) ja terveydenhuoltoon liittyvät toimenpiteet (0,7 %suhteessa BKT:hen). Lisäksi Tšekki on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näitä toimenpiteitä ovat pääasiassa lainojen takausjärjestelmät, jotta pienten ja keskisuurten yritysten ja suurten yritysten lainansaanti helpottuu. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa ei kuitenkaan esitetä kyseisiin ilmoitettuihin toimenpiteisiin liittyvien vastuusitoumusten määriä. Useimmat vuoden 2020 lähentymisohjelman perustana olevat toimenpiteet sisältyivät myös komission kevään 2020 talousennusteeseen. Joitakin toimenpiteitä, joita ei voitu kvantifioida tai joita on jatkettu määräajan päättymisen jälkeen, ei ole voitu ottaa huomioon. Tšekin toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Tšekin julkisen talouden rahoitusasema on –6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan jäävän alle 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Tšekin ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Tšekki julisti hätätilan 12 päivänä maaliskuuta 2020 ja 17 päivänä toukokuuta 2020 väliseksi ajaksi lieventääkseen covid-19-pandemian vaikutuksia. Tuolloin koulut suljettiin, tapahtumia ja kauppojen aukioloa rajoitettiin ja ihmisten kokoontumiselle asetettiin merkittäviä rajoituksia. Myös maarajat suljettiin osittain 15 päivän maaliskuuta 2020 ja 17 päivän toukokuuta 2020 väliseksi ajaksi. Tämä on rajoittanut maasta poistuvien tšekkiläisten työntekijöiden lukumäärää ja maahan saapuvien ulkomaalaisten työntekijöiden lukumäärää, aiheuttanut paikallisia työvoimakapeikkoja erityisesti valmistusteollisuudessa ja kausityössä ja vaikuttanut olennaisiin toimitusketjuihin. Auttaakseen kotitalouksia ja yrityksiä selviytymään kriisistä hallitus ilmoitti elvytyspaketista, johon sisältyy suoria tukitoimenpiteitä ja valtion takauksia. Vaikka tämä saattaakin helpottaa tilannetta tilapäisesti, talouden odotetaan kärsivän pahasti vuonna 2020, kun ulkoinen kysyntä vähenee ja sulkutoimenpiteet haittaavat talouden toimeliaisuutta. Reaalisen BKT:n odotetaan elpyvän vähitellen vuonna 2021, mutta on epätodennäköistä, että se palautuisi ennustejaksolla 2020–2021 vuoden 2019 tasolle. Vaikutuksen odotetaan olevan merkittävä esimerkiksi liikenteessä, hotelli- ja ravintola-alalla ja matkailussa. Työttömyys lisääntyy, mutta tilannetta helpottavia tekijöitä ovat jo ennestään kireät työmarkkinat, elvytyspaketti ja määräaikaisten työsopimusten vähäinen osuus. Viranomaiset ovat käynnistäneet maksuvalmiustuen varmistamiseksi useita valtiontakausjärjestelyjä kaikenkokoisille yrityksille. Kriisin koettelemien kotitalouksien ja yritysten kuluttajaluottojen ja kiinnelainojen takaisinmaksua lykätään kolmella tai kuudella kuukaudella. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkisektorin häiriönsietokyky. Tšekin keskuspankki on myös toteuttanut erilaisia toimenpiteitä lieventääkseen kriisin vaikutuksia rahoitussektoriin.

                  (17)

                  Varhaiset terveysriskien vähentämiseen liittyvät covid-19-toimet ovat auttaneet hidastamaan viruksen leviämistä Tšekissä. Toimenpiteitä on toteutettu terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden tarjonnan lisäämiseksi ja tarvittavan infrastruktuurin varmistamiseksi, eli terveydenhuoltojärjestelmää on valmisteltu vastaamaan kysynnän kasvuun. Tšekin väestön terveystilanne on parantunut merkittävästi viime vuosina, ja se on lähentynyt EU:n keskiarvoa. Elinajanodotteessa on kuitenkin huomattavia alueellisia eroja, jotka osittain riippuvat sosioekonomisista ja käyttäytymiseen liittyvistä tekijöistä. Vaikka niiden henkilöiden osuus, jotka itse katsovat jäävänsä vaille tarvitsemaansa sairaanhoitoa, on kaiken kaikkiaan unionin alhaisimpia, terveydenhuollon resurssien ja henkilöstön jakautumisessa on edelleen alueellisia eroja, ja henkilöstöön on kohdistunut yhä suurempia paineita. Huomattava osa terveydenhuoltohenkilöstöstä on jäämässä eläkkeelle tulevina vuosina. Covid-19-pandemian vaikutusten lieventäminen edellyttää terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn ja kriisivalmiuden parantamista. Samalla on edistettävä yhtäläistä pääsyä perusterveydenhuollon ja integroidun hoidon piiriin, jotta vältettävissä olevia sairaalahoitojaksoja voitaisiin vähentää. Näin voidaan myös parantaa ennaltaehkäisyä ja helpottaa muita sairauksia. Sähköiset terveyspalvelut ovat edelleen vähäisiä, vaikka vuosiksi 2016–2020 on laadittu kansallinen sähköisten terveyspalvelujen strategia.

                  (18)

                  Tšekin työmarkkinat pysyivät vahvoina koko vuoden 2019 sekä vuoden 2020 alkupuolen, ja useimmat indikaattorit osoittivat tulosten olevan myönteisiä. Työllisyysaste jatkoi kasvuaan, ja työttömyys laski kaikkien aikojen alimmalle tasolle. Komission kevään 2020 ennusteessa työttömyyden odotetaan kuitenkin vuonna 2020 kasvavan 5,0 prosenttiin ja vähenevän vuonna 2021 hieman 4,2 prosenttiin. Hallitus reagoi covid-19-pandemiaan nopeasti ottamalla käyttöön monia toimenpiteitä tulojen ja työpaikkojen suojelemiseksi painopisteenään erityisesti yritykset ja itsenäiset ammatinharjoittajat. Tietyt työmarkkinoilla heikommassa asemassa olevat ryhmät (lyhyessä työsuhteessa olevat työntekijät ja vuokratyövoima) eivät kuitenkaan saa ehdotetuilla toimenpiteillä täyttä suojaa. Lastenhoidon ja koulujen sulkeminen sulkutoimien aikana on voinut vaikuttaa erityisesti naisiin, jotka kantavat merkittävää hoitovastuuta. Lastenhoitoon ja pitkäaikaishoitoon tehtävien investointien edistäminen ja joustavat työjärjestelyt, kuten etätyö, helpottanevat ulospääsyä kriisistä. Kohdentamalla aktiivisia työvoimatoimia ja osaamisen tarjontaa paremmin ja työmarkkinaosapuolia kuullen voidaan tukea sekä työntekijöiden pitämistä työllisinä että siirtymistä työpaikasta toiseen. Julkisten työvoimapalvelujen tukitoimilla voidaan myös helpottaa erityisesti muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien onnistunutta paluuta työmarkkinoille. Jos sosiaalista suojelua olisi saatavilla helpommin ja nopeammin, voitaisiin välttää köyhyysloukkuja ja häätöjä asunnoista. Sosioekonominen eriarvoisuus ja vähäinen panostaminen koulutukseen vaikuttavat koulutustuloksiin edelleen voimakkaasti. Jos varmistetaan inklusiivisen ja laadukkaan koulutuksen yhtäläinen saatavuus, myös digitaalisessa ympäristössä, osaamistaso voi parantua ja digitaalinen oppiminen lisääntyä. Erityisen tärkeää on edistää digitaalisia taitoja, esimerkiksi opettajien ja kouluttajien tukemisen ja jatkuvan koulutuksen kautta. Julkiset menot opiskelijaa kohden ovat edelleen suhteellisen vähäiset kaikilla koulutustasoilla. Pätevien opettajien puute osoittaa, että ammatin houkuttelevuutta on lisättävä erityisesti lahjakkaiden nuorten keskuudessa.

                  (19)

                  Tšekki on yksi niistä maista, joihin teknologinen muutos saattaa vaikuttaa erityisen voimakkaasti ja jotka tarvitsevat alalla huomattavia investointeja. Digitaalista muutosta on tuettava, myös teollisuudessa ja palvelualoilla, kohdentamalla investointeja älykkäisiin ratkaisuihin ja osaamiseen. Kiinteän laajakaistan täyttä kattavuutta koskeva tavoite on saavutettu, mutta mobiililaajakaista on edelleen suhteellisen kallis. Infrastruktuurin kehittämisen viivästyminen voi vaikuttaa erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin ja rakenteellisesti heikkoihin alueisiin, jotka ovat suuremmassa vaarassa jäädä eristyksiin. Tällä voi olla myös kielteisiä vaikutuksia epidemian seurantaan ja hallintaan. Yhteystarpeisiin vastaaminen edellyttää investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, kiinteisiin ja matkaviestinverkkoihin ja asianmukaisia kysyntäpuolen toimenpiteitä. Tämän saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää varata 5G-taajuudet hyvissä ajoin, ennakoitavissa ja investointeihin kannustavissa olosuhteissa. Erittäin nopeiden laajakaistapalvelujen käyttöönottoa jarruttaa kysynnän vähäisyys, joka johtuu useista muuttujista, kuten käytön hinnasta sekä väestön ostovoimasta, iästä ja koulutuksesta. Viranomaiset ovat sitoutuneet kehittämään ja integroimaan uutta digitaaliteknologiaa, mutta tätä haittaa edelleen matala osaamistaso. Tšekin viranomaiset ovat sitoutuneet edistämään myös tekoälyyn perustuvia ratkaisuja, mutta hallituksen pyrkimyksistä huolimatta Tšekki on alan tutkimus- ja patenttitoimissa edelleen jäljessä etulinjan jäsenvaltioista.

                  (20)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Tšekin kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa todetaan, että ilmasto- ja energiasiirtymän ja ilmastoneutraaliuden onnistuminen edellyttää merkittäviä investointeja. Tämä koskee erityisesti uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta, infrastruktuuria ja siirtoverkon osia. Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät jo nyt kuivuutena ja tulvina, jotka aiheuttavat merkittäviä taloudellisia menetyksiä. Myös ilman pilaantuminen on jatkuva ongelma. Ympäristöverotus on kuitenkin hyvin kevyttä. Kivihiili hallitsee edelleen sähköntuotantoa ja on yhä tärkeä taloudellisen toiminnan veturi kolmella Tšekin alueella. Hankkeiden toteuttajien rajalliset kehittämisvalmiudet ja Tšekin viranomaisten tarjoaman neuvontatuen vähäisyys aiheuttavat edelleen merkittävän pullonkaulan suunniteltaessa vahvoja uusia hankkeita vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi näillä alueilla. Kaiken kaikkiaan hiilestä irtautumisella odotetaan olevan merkittäviä sosioekonomisia seurauksia, eikä kasvihuonekaasuneutraaliin ja alhaisten kasvihuonekaasujen päästöjen teknologiaan ole tähän mennessä investoitu kovinkaan innokkaasti. Uusiutuvan energian tuotanto on EU:n keskiarvoa vähäisempää. Sektorilla ei ole tarjolla taloudellisia kannustimia eikä asianmukaista oikeudellista ja institutionaalista kehystä kehittämisen tueksi. Myös tietoisuus energiatehokkuuden laajemmista hyödyistä vaikuttaa vähäiseltä. Siirtyminen sähköiseen liikkumiseen on ollut melko hidasta, ja maantieliikenteestä on muodostumassa yksi suurimmista energiankuluttajista. Liikenteen verotus on vähäistä, eikä se perustu hiilidioksidipäästöihin. Sähköajoneuvojen latausinfrastruktuuri on vielä kehittymätöntä. Jätehuollon kehitys on edelleen vaatimatonta, kun otetaan huomioon kunnianhimoiset tavoitteet. Kokonaisvaltaista strategiaa kiertotalouden mahdollisuuksien kehittämiseksi ei ole. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Tšekkiä vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Tšekki voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (21)

                  Perinteisen rahoituksen saatavuus ylittää EU:n keskiarvon, mutta riskirahoitus ei ole yhtä kehittynyttä. Riskialttiiden kotimaisten yritysten rahoitus on edelleen vähäistä erityisesti siemenvaiheessa ja myöhemmässä kehittämisvaiheessa. Vaikka markkinoille on tuotu joitakin onnistuneita innovatiivisia aloitteita, riskipääomarahoitus ja oman pääoman ehtoinen rahoitus on edelleen hyvin vähäistä. Systeemisen uudistuksen tarve haittaa Tšekin tutkimus- ja innovointitoimintaa. Vaikka yksityisten tutkimus- ja kehitysinvestointien tasainen kasvu jatkuu, suuret, pääasiassa ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset investoivat selvästi enemmän T&K-toiminnan kaltaiseen aineettomaan omaisuuteen kuin pienet ja keskisuuret kotimaiset yritykset. Keski- ja huipputason teknologiateollisuus kärsii osaamisvajeesta, joka johtuu luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneiden vähäisestä määrästä ja puutteellisesta tutkinnon jälkeisestä koulutuksesta. Myös yrittäjyyden edistäminen ja tukeminen on edelleen vähäistä, mikä haittaa tuottavuuden kasvua. Tutkimussektorin suuri hajanaisuus johtaa siihen, että vähäinen T&K-rahoitus leviää liian laajalle. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön esteenä ovat nykyiset tutkijoiden urakehitykseen vaikuttavat arviointikäytännöt. Korkeakoulujen ja yritysten tiiviimpi yhteistyö, erityisesti spin-off-yritysten kautta, voisi nopeuttaa teknologian siirtoa ja innovaatioiden levittämistä.

                  (22)

                  Covid-19-pandemiasta johtuvat sulkutoimet ovat rasittaneet toimitusketjuja, ja monet yritykset ovat joutuneet lopettamaan toimintaansa, kun niillä ei ole myöskään ollut maksuvalmiusvarantoja. Pahiten ovat kärsineet autoteollisuus ja palvelualat. Markkinavalvontaa on toteuttamassa liian monta viranomaista, eikä niiden välinen yhteistyö ja koordinointi ole optimaalista. Virallisiin järjestelyihin, joilla yrityksille annetaan valtion takauksia, on hyväksytty nopeasti liian paljon edunsaajia. Koordinoinnissa on parantamisen varaa ja prosessit tuen kanavoimiseksi yrityksille voisivat olla nopeampia. Tietyt sidosryhmät katsovat, että Tšekin viranomaisten covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseksi toteuttamat toimenpiteet ovat byrokraattisia ja toteutuvat reaalitaloudessa hitaasti. Tietoa olisi syytä analysoida paremmin, jotta voitaisiin tehdä nopeita, tietoon perustuvia ja optimaalisia päätöksiä kohdennetuista talouden elvytysstrategioista ja-toimenpiteistä. Nopeasti muuttuvaa lainsäädäntöä ja monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä pidetään elinkeinoelämässä yleisesti ottaen investointien esteenä. Toimilupien ja muiden lupien aiheuttama hallinnollinen rasitus on startup-yritysten kannalta erityisen ongelmallista. Pitkät ja raskaat menettelyt rakennusluvan saamiseksi muodostavat merkittävän esteen. Ehdotettuun uuteen rakennuslainsäädäntöön kohdistuu kritiikkiä. Tšekki on yksi digitaalisten julkisten palvelujen käytössä vähiten edistyneistä jäsenvaltioista. Sähköistä hallintoa käyttäviä on edelleen selvästi EU:n keskiarvoa vähemmän. Tšekki toteuttaa parhaillaan sähköistä hallintoa koskevaa suunnitelmaansa. Vuodesta 2020 lähtien maassa on uusi ”digitaalinen perustuslaki”, jonka mukaan kansalaisilla on oikeus saada lähes kaikki julkiset palvelut sähköisesti viimeistään vuonna 2025. Kuitenkin vain suhteellisen pieni osa kunnista tarjoaa verkkopohjaisia ratkaisuja. Parlamentti keskustelee parhaillaan verolain muuttamisesta. Tavoitteena on verojärjestelmän digitalisoinnin lisääminen, koska tiettyjen verojen osalta sähköisiä ilmoituksia tehdään edelleen varsin vähän.

                  (23)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (24)

                  Tšekin julkisen sektorin suoriutuminen ja hallinnon tuloksellisuus jäävät alle EU:n keskiarvon. Kansainvälisten indikaattoreiden mukaan se suoriutuu suhteellisen hyvin sen suhteen, miten hyvin hallituksen päätöksentekoa koskevat tiedot ovat saatavilla. Tulokset eivät ole yhtä hyviä julkishallinnon ammattimaisuuden, hallinnon läpinäkyvyyden ja korruption valvonnan osa-alueilla. Parempi strateginen suunnittelu ja ministeriöiden välinen koordinointi sekä paikallishallinnon hajanaisuuden vähentäminen tehostaisivat julkishallintoa. Julkisia hankintoja koskeva säännöstö on parantunut, mutta saattaa tarvita vielä hienosäätöä. Hienoisista parannuksista huolimatta korruptio on edelleen ongelma yrityksille ja saattaa haitata taloudellista toimintaa jatkossakin. Useita korruption vastaisia toimenpiteitä, mukaan lukien lobbausta ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevaa lakiehdotusta, ei ole vielä hyväksytty.

                  (25)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Tšekki edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (26)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (27)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; varmistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn, parantaa terveydenhuollon työntekijöiden ja perusterveydenhuollon saatavuutta ja hoidon integrointia sekä ottaa käyttöön sähköisiä terveyspalveluita;

                  2.

                  tukee työllisyyttä toteuttamalla aktiivisia työvoimatoimia, edistämällä osaamista, esimerkiksi digitaalisia taitoja, ja mahdollistamalla digitaalista oppimista;

                  3.

                  tukee pieniä ja keskisuuria yrityksiä lisäämällä rahoitusvälineiden käyttöä maksuvalmiustuen varmistamiseksi, vähentämällä hallinnollista rasitusta ja parantamalla sähköistä hallintoa; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti suuren kapasiteetin digitaaliseen infrastruktuuriin ja teknologiaan, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä kestävään liikenneinfrastruktuuriin myös kivihiilialueilla; varmistaa innovatiivisten yritysten rahoituksen saannin ja parantaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä tutkimus- ja kehittämistoiminnassa.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 15.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tanskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/22

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Tanskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/04)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Tanskaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Tanskaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Tanska toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (10)

                  Tanskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

                  (11)

                  Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 3,7 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 8,0 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Alijäämän ennustetaan supistuvan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkinen velka suhteessa BKT:hen supistui 33,2 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 40,7 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (12)

                  Tanska on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa terveydenhuoltopalvelujen vahvistaminen, yritysten kiinteiden kustannusten tilapäinen korvaaminen, väliaikainen palkkakompensaatiojärjestelmä ja hätäapu vaikeuksissa oleville aloille. Lisäksi Tanska on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa niiden arvioidaan olevan noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat henkilökohtaisten tuloverojen ja yhtiöverojen maksun lykkääminen sekä lainatakaukset (3,7 % suhteessa BKT:hen). Komission kevään 2020 talousennusteeseen verrattuna suurin ero on se, että vuoden 2020 lähentymisohjelmaan on sisällytetty odotetut tulevat tappiot, jotka johtuvat covid-19:ään liittyvistä valtiontakauksista (0,5 % suhteessa BKT:hen). Tanskan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (13)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Tanskan julkisen talouden rahoitusasema on –7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan pysyvän alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021.

                  (14)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Tanskan ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (15)

                  Covid-19-pandemia vaikutti voimakkaasti Tanskaan vuoden 2020 alkupuoliskolla, mikä aiheutti paineita terveydenhuoltojärjestelmälle ja vähensi merkittävästi taloudellista toimintaa tietyillä aloilla. Tanska toteutti oikea-aikaisia toimenpiteitä pandemian pysäyttämiseksi ja terveydenhuoltojärjestelmän vahvistamiseksi, mukaan lukien kauaskantoiset aloitteet kriisin taloudellisten seurausten lieventämiseksi. Tästä seuranneeseen talouden laskusuhdanteeseen puututtiin hallituksen ja keskuspankin vahvoilla talous- ja rahoitustoimenpiteillä. Niihin kuuluivat muun muassa suora tuki yritysten kiinteiden kustannusten ja palkkamenojen osittaiseksi kattamiseksi, veronmaksun lykkäykset, likviditeetin tarjoaminen pankeille ja yrityksille, luottojärjestelyt ja muut rahapoliittiset toimenpiteet. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Nämä toimenpiteet lievensivät covid-19-pandemian aiheuttamaa taloudellista sokkia, mutta ne eivät estäneet merkittävää tuotoksen menetystä, suurta määrää konkursseja ja maksukyvyttömyystapauksia. Niin ikään työttömien ja köyhyyden vaarassa olevien määrä kasvoi huomattavasti, myös vammaisten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien keskuudessa. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyys nousee maltillisesti noin 6,5 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee alle 6 prosenttiin vuonna 2021.

                  (16)

                  Meneillään oleva covid-19-kriisi korostaa sitä tosiseikkaa, että Tanskan on työskenneltävä jatkuvasti vahvistaakseen terveydenhuoltojärjestelmänsä selviytymiskykyä. Erityinen huolenaihe on terveydenhuoltohenkilöstön sekä erikoislääkäreiden ja sairaanhoitajien liian vähäinen määrä esimerkiksi tehohoidossa (erityisesti anestesiahoitajat). Jatkuvat toimet näiden ammattien työvoimapulan korjaamiseksi ovat avainasemassa. Lyhyellä aikavälillä Tanskan olisi pyrittävä varmistamaan kriittisten lääkinnällisten tuotteiden, kuten terveydenhuoltohenkilöstön henkilönsuojainten saatavuus. Käynnissä on tutkimustyö, jossa etsitään viruslääkehoidon ja rokotteen lisäksi myös parempia ja nopeampia testausmenetelmiä.

                  (17)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Tanska on suoriutunut hyvin digitalisoinnin alalla, kuten Euroopan komission digitaalinen tulostaulu osoittaa. Säilyttääkseen tämän vahvan aseman pitkällä aikavälillä, varmistaakseen kilpailukykynsä ja hyötyäkseen digitalisaatiosta Tanska tarvitsee kuitenkin investointeja digitaaliseen infrastruktuuriin sekä koulutukseen ja osaamisen parantamiseen. Tanskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa todetaan, että ilmasto- ja energiasiirtymän onnistuminen edellyttää merkittäviä investointeja. Suurimmat investoinnit ovat tarpeen uuden uusiutuvan energian kapasiteetin asentamiseksi, ja merkittäviä investointitarpeita ovat myös kotitalouksissa (energiatehokkuus ja lämmöntuotannon muuntaminen), kestävässä liikenteessä, teollisuudessa sekä biokaasun ja kaukolämmön tuotannossa. Tanskan ilmastopolitiikan tavoitteena on vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä 70 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna ja saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuonna 2050. Tämän vuoksi energiankulutus olisi saatava laskusuuntaan, mikä edellyttäisi investointeja, joissa noudatetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja keskitytään sektoreille, joilla energiansäästöt ovat erityisen lupaavia. Talouden elpymistä covid-19-kriisistä voitaisiin edistää aikaistamalla suunniteltuja vihreitä investointeja sekä kunnianhimoisia ympäristö-, ilmasto-, energia- ja infrastruktuuri-investointihankkeita, jotka kohdistetaan esimerkiksi asuntotuotantoon, merituulivoimaan, energiayhteyksiin ja rautateiden sähköistämiseen. Liikenne on Tanskan suurin kasvihuonekaasupäästöjen lähde, minkä vuoksi lisätoimet tällä alalla ovat erityisen tärkeitä. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Tanskaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Tanska voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (18)

                  Kaiken kaikkiaan tutkimus- ja kehittämistoiminnan (T&K) menot eivät ole lisänneet tuottavuutta Tanskassa. Tanskalta puuttuu integroitu innovointistrategia, jossa esiteltäisiin selkeästi, mitä maa haluaa saavuttaa globaalissa innovointiympäristössä. Tutkimus- ja innovointitoiminta on edelleen keskittynyt muutamiin suuriin yrityksiin ja säätiöihin ja enimmäkseen lääketeollisuuden ja bioteknologian aloille. Kahdeksan suurimman yrityksen osuus on lähes 40 prosenttia yksityisistä T&K-kokonaismenoista (maailmanlaajuisesti keskimäärin 19 %). T&K-menot ovat pysyneet korkealla tasolla, mutta aktiivisten yritysten lukumäärä on laskenut vuodesta 2009 pääasiassa siksi, että pienemmät yritykset eivät osallistu tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Vain 33 prosenttia pk-yrityksistä on tehnyt tuote- tai prosessi-innovaatioita. Sen vuoksi voitaisiin tarvita lisää poliittisia toimia innovointipohjan laajentamiseksi siten, että mukaan saadaan enemmän yrityksiä. Vastaaminen muuttuviin osaamistarpeisiin covid-19-pandemian jälkeen, myös tulevat teknologiset muutokset huomioon ottaen, edellyttää jatkuvia investointeja täydennys- ja uudelleenkoulutusjärjestelmiin, muun muassa aikuiskoulutukseen.

                  (19)

                  Tanska on toteuttanut toimia rahanpesun torjuntasäännöstönsä vahvistamiseksi. Vuonna 2019 annettiin uutta lainsäädäntöä, ja kansalliset viranomaiset ja sääntelyviranomaiset alkoivat toteuttaa useita toimenpiteitä Tanskan rahanpesun torjuntasäännöstön vahvistamiseksi. Finanssivalvontaviranomaiselle on annettu valtuudet määrätä seuraamuksia ja suuremmat määrärahat rahanpesun torjuntaa koskevien valvontavalmiuksiensa parantamiseksi. Rahanpesun selvittelykeskus on myös saanut lisää henkilöstöä ja rahoitusta. On ratkaisevan tärkeää, että tehostettu rahanpesun torjuntasäännöstö johtaa tehostettuun valvontaan ja täytäntöönpanoon. Rahanpesun torjunnan valvojan on erityisesti pantava riskiperusteinen lähestymistapa kaikilta osin täytäntöön. Rahanpesun selvittelykeskuksen parannetuilla valmiuksilla on osoitettava, että Tanskan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa esiin tuodut puutteet on korjattu asianmukaisesti.

                  (20)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (21)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Tanska edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (22)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tanskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tanskalle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (23)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä muun muassa varmistamalla, että kriittisiä lääkinnällisiä tuotteita on riittävästi, ja puuttumalla terveydenhuollon henkilöstöpulaan;

                  2.

                  aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen sekä tutkimukseen ja innovointiin; tukee integroitua innovointistrategiaa, jolla on laajempi investointipohja;

                  3.

                  tehostaa rahanpesun torjunnan valvontaa ja panee rahanpesun torjuntasäännöstön tehokkaasti täytäntöön.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 20.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Saksan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/27

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Saksan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/05)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Saksaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti vaihtotaseen suuri ylijäämä kertoo siitä, että investoinnit ovat vähäisiä suhteessa säästöihin, millä on valtioiden rajat ylittäviä vaikutuksia.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Saksaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy erojen kasvamisen riski Saksassa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Saksa toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 20 päivänä huhtikuuta 2020 ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Saksaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

                  (12)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,4 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 7¼ prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 59,8 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan vuonna 2020 kasvavan 75¼ prosenttiin. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Saksa on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Toimenpiteitä ovat muun muassa yritysten maksuvalmiustuki, pienille yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille avustuksina ja lainoina kohdennettu tuki sekä työajan lyhentämisjärjestelyjen käytön helpottaminen irtisanomisten estämiseksi. Lisäksi Saksa on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 24,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteet koostuvat pääasiassa valtion omistaman kehityspankin KfW:n ja uuden, covid-19-pandemian johdosta perustetun talouden vakautusrahaston antamista lainatakauksista. Toisin kuin vuoden 2020 vakausohjelmassa, komission arvioissa ei katsota, että veronmaksun lykkäykset ja talouden taantumasta johtuvan verotulojen vähenemisen seurauksena tehdyt talousarvion tasoitustoimenpiteet olisivat päätösperäisiä toimenpiteitä, joilla olisi budjettivaikutuksia. Saksan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Saksan julkisen talouden rahoitusasema on –7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 75,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 71,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Saksan ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Ensimmäinen covid-19-tartunta kirjattiin Saksassa 27 päivänä tammikuuta 2020, ja maaliskuussa 2020 tapausten määrä alkoi kasvaa eksponentiaalisesti. Tämän jälkeen Saksan viranomaiset ottivat viruksen leviämisen hillitsemiseksi käyttöön eristystoimenpiteitä, joihin kuului muun muassa ei-välttämättömien vähittäiskauppojen sekä ravintoloiden, viihde- ja kulttuurilaitosten, urheilutilojen, koulujen ja yliopistojen sulkeminen. Kaikki useamman kuin kahden henkilön julkiset kokoontumiset kiellettiin, ja ihmisiä pyydettiin pitämään lähikontaktit mahdollisimman vähäisinä. Eristystoimenpiteet eivät ole suoranaisesti koskeneet valmistusteollisuutta. Suuria tehtaita kuitenkin suljettiin useiden viikkojen ajaksi ulkomaankaupan häiriintymisen ja kysynnän supistumisen vuoksi. Talousnäkymät heikkenivät voimakkaasti, ja komission kevään 2020 talousennuste viittaa siihen, että vuonna 2020 BKT supistuu 6,5 prosenttia. Vaikka työajan lyhentämisjärjestelyjen (Kurzarbeit) laajentaminen auttaa yrityksiä pitämään työntekijänsä, työttömyyden kasvu vaikuttaa väistämättömältä. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyyden odotetaan nousevan 4 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan 3,5 prosenttiin vuonna 2021.

                  (17)

                  Saksan hallitus on ryhtynyt pikaisiin toimiin negatiivisten talousvaikutusten lieventämiseksi ja toteuttanut kauaskantoisia toimenpiteitä. Pienyrityksille, itsenäisille ammatinharjoittajille ja freelance-työntekijöille tarjotaan jopa 50 miljardin euron välitöntä apua (suoria avustuksia). Hallitus on parantanut erikokoisille yrityksille äskettäin perustetun talouden vakautusrahaston ja julkisen kehityspankin KfW:n välityksellä myönnettävien lainojen saatavuutta ja lisännyt niiden määrää. Takaukset kattavat jopa 80–90 prosenttia lainan myöntävän pankin luottoriskistä (joissakin erityistapauksissa jopa 100 %). Talouden vakautusrahastosta voidaan tukea myös suuria yrityksiä tarjoamalla tilapäisesti lisää omaa pääomaa. Yritysten maksuvalmiuden parantamiseksi on hyväksytty mukautuksia veronmaksun lykkäyksiin, ennakkomaksuihin ja seuraamuksiin. Maksukyvyttömyyssääntöjä on muutettu teknisten maksukyvyttömyysmenettelyjen välttämiseksi. Osavaltiot täydentävät liittovaltion toimenpiteitä omilla tukiohjelmillaan. Kyseisiä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkisektorin häiriönsietokyky. Covid-19-kriisi aiheuttaa todennäköisesti lisäpainetta Saksan pankkisektorin jo ennestään heikkoon kannattavuuteen. Näin ollen vaikuttaa perustellulta, että saksalaiset pankit supistavat edelleen kustannuksia parantaakseen kannattavuuttaan ja vapauttaakseen varoja tietotekniikkainvestointeihin ja sisäisen pääoman muodostukseen. Tältä osin hyötyä olisi myös vakauttamisen jatkamisesta.

                  (18)

                  Työmarkkinoiden osalta alkuvuosi oli vahva, mutta tilanne on covid-19-pandemian ja siihen liittyvien sulkutoimien seurauksena heikentynyt. Kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutusten lieventämiseksi hallitus on antanut merkittävää tukea työajan lyhentämisjärjestelyn välityksellä. Se höllensi järjestelmän piiriin pääsyn ehtoja, ulotti järjestelmän taannehtivasti koskemaan myös vuokratyöntekijöitä ja nosti sen korvaustasoa. Tämä auttaa säilyttämään työpaikkoja ja turvaamaan kotitalouksien tuloja. Työnantajien taloudellista tilannetta helpotetaan siten, että menetetystä työajasta ei tarvitse maksaa sosiaaliturvamaksuja. Vähimmäistoimeentulotuen piiriin pääsyn helpottaminen (joka perustuu Saksan sosiaaliturvalain Sozialgesetzbuch/SGB II osaan) tarjoaa apua tulonmenetysten korvaamiseen. Lisäksi pienituloisia perheitä tuetaan helpottamalla lapsilisien saatavuutta. Tämän lisäksi ansionmenetyksiä kärsineille vuokralaisille on myönnetty väliaikainen turva häätöä vastaan. Saksa on menestynyt hyvin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria tukevassa sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa, mutta jollei sosiaaliturvassa olevia aukkoja korjata, tuloksena saattaa vallitsevan kriisin yhteydessä olla heikommassa asemassa olevien ryhmien tulojen supistuminen.

                  (19)

                  Kansanterveydellisten seurausten torjunnassa Saksaa on auttanut maan universaali terveydenhuoltojärjestelmä, jonka kautta pääsee laadukkaaseen hoitoon, minkä lisäksi testaus- ja tehohoitokapasiteettia on pystytty lisäämään nopeasti. Covid-19-kriisi on kuitenkin korostanut tarvetta vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä jatkuvasti. Ongelmana ovat edelleen hoitohenkilöstön saatavuus ja sairaanhoitajan ammatin vähäinen houkuttelevuus. Vaikka sairaanhoitajien määrä asukasta kohti on suhteellisen suuri, sairaalat ovat enenevässä määrin ilmoittaneet täyttämättä jääneistä sairaanhoitajien toimista. Lisäksi parannuksia voitaisiin tehdä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon palveluntarjoajien väliseen sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen väliseen koordinointiin ja tukea sitä digitaalisilla välineillä. Sähköisten terveyspalvelujen infrastruktuurin käyttöönottoa on nopeutettu, mutta sähköisten terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen, sähköisten lääkemääräysten ja potilastietojen sähköisen vaihdon hyödyntäminen on edelleen selvästi unionin keskiarvoa vähäisempää. Maaliskuussa 2020 hyväksyttiin uusi laki, jolla lievennetään covid-19:n taloudellisia vaikutuksia pääasiassa sairaaloiden ja yksityislääkäreiden osalta. Terveydenhuoltoyksiköiden pitkäaikainen rahoitus on kuitenkin turvattava hoidon jatkumiseksi kaikilla osa-alueilla, sillä niiden tulot vähenevät ei-välttämättömien leikkausten ja hoitojen lykkäämisen vuoksi ja käytettävissä olevia varoja suunnataan ensisijaisten testien ja laitteiden hankkimiseen. Koska Saksassa on vahva tutkimusperusta, sillä on valmiudet toteuttaa covid-19-kriisin vastatoimina tutkimus- ja innovointitoimenpiteitä, kuten kehittää rokotteita ja hoitoja sekä tutkimusverkostoa, johon koottaisiin Saksan yliopistojen lääketieteellinen tutkimustoiminta ja vahvistettaisiin sitä, sekä tukea epidemioiden torjuntaa edistävää kansainvälistä yhteenliittymää (CEPI).

                  (20)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja. Julkiset ja yksityiset investoinnit kasvoivat vuonna 2019 edelleen voimakkaasti, mutta jäivät jälkeen investointitarpeista. Julkiset investoinnit ovat kuntatasolla korjausvelkaa vähäisempiä. Kuntien investointivaje on vähentynyt, mutta on edelleen suuri (4,0 % suhteessa BKT:hen), ja investointeja hidastavat kapasiteetti- ja kaavoitusrajoitteet. Jo suunniteltuja investointeja vihreään teknologiaan ja energiaan, esimerkiksi rakennusten kunnostamiseen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, voitaisiin aikaistaa. Viimeaikaisista aloitteista huolimatta hiilestä irtautumista koskevien lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen ja ilmastoneutraaliuteen pääseminen vuoteen 2050 mennessä on edelleen haasteellista. Sama koskee myös ympäristö- ja energiatehokkuustavoitteita, sillä hintakannustimet, erityisesti covid-19-kriisistä johtuva öljyn alhainen hinta, jarruttavat ilmastoa ja ympäristöä säästävää käyttäytymistä. Saksan siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää mittavia pitkän aikavälin yksityisiä ja julkisia investointeja muun muassa uusiutuvaan energiaan, sähköinfrastruktuuriin, energiatehokkuuteen, kiertotalouteen ja kestävään liikenteeseen. Lisäksi Saksan valtiontalouden tarkastusvirasto on kritisoinut vihreään energiasiirtymään liittyvien toimenpiteiden kustannustehokkuutta. On tarpeen toteuttaa lisätoimia ja jatkuvia investointeja energiaverkkoihin, jotta voidaan hyötyä täysin integroidusta kestävästä energiajärjestelmästä ja vakaista hintasignaaleista. Puhdasta liikkuvuutta voidaan edistää asianmukaisilla sääntelytoimenpiteillä sekä lisäämällä ja nopeuttamalla investointeja kestävään liikenneinfrastruktuuriin ja puhtaisiin liikkuvuusratkaisuihin. Pyrittäessä edistämään elpymistä kohti kestävämpää ja kilpailukykyisempää taloutta olennaisen tärkeässä asemassa ovat lisäinvestoinnit tutkimus- ja kehitystoimintaan (T&K). Koulutus- ja tutkimusmenot, jotka vuonna 2017 olivat 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvoivat hieman ja olivat 9,31 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, eli ne jäivät edellisestä kansallisesta tavoitteesta, joka oli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yksityiset T&K-investoinnit keskittyvät yhä enemmän suuriin yrityksiin. Asuntojen tarjonta on jäänyt politiikkatoimista huolimatta selvästi alle tavoitteen, joka oli 375 000 uuden asunnon rakentaminen vuosittain kaudella 2017–2021. Toteuttamalla toimia, joilla kannustetaan investoimaan uusiin asuntoihin, voitaisiin pyrkiä korjaamaan tätä epätasapainoa ja kohtuullistaa asuntojen hintoja. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Saksaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Saksa voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (21)

                  Liikkuvuuden rajoitusten yhteydessä ratkaisevan tärkeässä osassa ovat nykyaikainen digitaalinen infrastruktuuri ja digitaaliset palvelut. Investoinnit digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitaalisiin julkisiin palveluihin voivat tukea talouden elpymistä ja auttaa Saksaa kaventamaan edelleen varsin huomattavaa eroa muihin maihin nähden erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kattavuudessa. Näiden verkkojen kattavuus oli vuonna 2019 Saksassa 32,7 prosenttia, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia. Käyttäjälle asti ulottuvien valokuituyhteyksien kattavuus oli 10,5 prosenttia eli selvästi alle unionin keskiarvon (33,5 %). Covid-19-kriisi on korostanut digitaalisten verkkopalvelujen merkitystä. Yhteenliitettävyyden puute voi olla keskeinen tekijä, joka jarruttaa digitalisaatioon tehtäviä investointeja erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä). Niissä digitaaliteknologian käyttöönotto on pysynyt hitaana. Saksassa on edelleen vähemmän digitaalisia julkisia palveluja kuin jäsenvaltioissa yleisesti, vaikka yrityksille tarjottavissa digitaalisissa palveluissa onkin tapahtunut kehitystä. Viranomaisten ja suuren yleisön välinen verkkovuorovaikutus on kuitenkin hyvin vähäistä. Verkkopalvelujen saatavuutta koskevan lain täytäntöönpano etenee hitaasti, ja tavoitteena oleva 575 palvelun digitalisointi vuoden 2022 loppuun mennessä tuottaa haasteita. Kaikkien asiaan liittyvien julkisten elinten – liittovaltion, osavaltioiden ja paikallistason viranomaisten – olisi pantava laki täytäntöön, jotta digitaalinen julkishallinto paranisi tuntuvammin.

                  (22)

                  Tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon yhteydessä ja laajemminkin on tärkeää pitää sääntely- ja hallintorasitus vähäisenä. Kun tukitoimenpiteisiin liittyvä hallinnollinen rasitus pidetään mahdollisimman pienenä pystyttäneen varmistamaan, että pienet yritykset saavat rahoituksen välittäjiltä vastaavaa tukea kuin suuremmat yritykset. Pk-yritysten tilannetta voidaan helpottaa lisäksi vähentämällä hallinnollista rasitusta laajemminkin kuin vain tukitoimenpiteiden osalta, esimerkiksi soveltamalla joustavuutta myös vähemmän keskeisiin hallintomenettelyihin.

                  (23)

                  Teknologian kehitys oli jo ennen covid-19-kriisin puhkeamistakin muuttamassa työmarkkinoita. Tämä edellyttää lisärahoitusta koulutukseen, muun muassa uudelleen- ja täydennyskoulutukseen sekä digitaalisten taitojen kehittämiseen. Covid-19-kriisin seurauksena tämä tarve on korostunut entisestään. Tämä koskee erityisesti työntekijöitä sellaisilla aloilla, joilla lähikontaktien välttämisen vaikutukset saattavat tuntua pidemmän aikaa, ja työntekijöitä, jotka ovat vaarassa joutua työttömiksi. Äkillinen siirtyminen digitalisoituneempaan yhteiskuntaan ja kotiopiskeluun voi olla erityisen haasteellista heikommassa asemassa oleville oppilaille ja opiskelijoille, joilla ei ole kotonaan mahdollisuutta käyttää digitaalisia sovelluksia eikä saada siihen tukea. Tämä koskee myös vammaisia opiskelijoita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että kaikki oppilaat ja opiskelijat saavat hankittua opetussuunnitelmassa määritetyt keskeiset taidot ja että ne kuukaudet, joiden aikana covid-19-kriisi on häirinnyt opiskelua, eivät johda elinikäiseen huono-osaisuuteen. Jo olemassa oleva sosioekonomiseen ja maahanmuuttajataustaan liittyvä eriarvoisuus perustaidoissa on vaarassa pahentua. Kriisi on tuonut korostetusti esiin, kuinka tärkeää on kehittää koulutusjärjestelmää edelleen, jotta voidaan edistää älykästä ja osallistavaa elpymistä ja jatkaa vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta.

                  (24)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (25)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Saksa edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (26)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Saksa kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (27)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (28)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (29)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttuacovid-19-pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Vuoden 2020 maakohtaiset suositukset, joilla puututaan suoraan komission asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan mukaisesti havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2,

            SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; ottaa käyttöön riittävät resurssit ja lujittaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä, muun muassa hyödyntämällä sähköisiä terveyspalveluja;

                  2.

                  aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti kestävään liikenteeseen, puhtaisiin, tehokkaisiin ja yhdennettyihin energiajärjestelmiin, digitaaliseen infrastruktuuriin ja osaamiseen, asumiseen, koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin; parantaa digitaalisia julkisia palveluja kaikilla tasoilla ja edistää digitalisaatiota pk-yrityksissä; vähentää yritysten sääntely- ja hallintorasitusta.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 24.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.