title: Suositus: neuvoston päätös, liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn päätöksen 2005/182/EY kumoamisesta

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---                   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                 Bryssel 7.5.2008
                                                 SEK(2008) 572 lopullinen
                                       Suositus:
                              NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn päätöksen 2005/182/EY
                                    kumoamisesta
                                 (komission esittämä)
FI                                                                              FI
 ---pagebreak---                                                    PERUSTELUT
   1.         TAUSTA
   Perustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä
   liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja
   korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä
   koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa
   neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/971, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.
   Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava
   talousarviota         koskevan         kurinalaisuuden         noudattamista         seuraavilla       kahdella
   arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkistalouden alijäämä 3 prosentin
   viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti
   tasolle, joka on lähellä viitearvoa, tai jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja
   väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa); ja b) ylittääkö julkinen velka 60
   prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos velkasuhde pienenee riittävästi ja lähestyy
   riittävän nopeasti viitearvoa).
   Perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn
   pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot.
   Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/932
   4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan
   liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta
   mennessä34.
   1
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
            (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
   2
            EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o
            2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
            Slovakian viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavassa osoitteessa:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            Slovakia sai soveltaa siirtymäkautta rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta
            2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa. Sen vuoksi Slovakia ilmoitti alijäämä- ja
            velkatiedot huhtikuuhun 2006 asti ilman vuonna 2005 toteuttamansa eläkeuudistuksen
            nettokustannuksia (Eurostatin tiedote nro 117/2004 Eurostatin tiedotteessa nro 30/2004 2.3.2004
            julkaistun päätöksen täytäntöönpanoa koskevasta siirtymäkaudesta, 23.9.2004). Koska liiallista
            alijäämää koskevaan menettelyyn kuuluvissa eri asiakirjoissa ja erityisesti 104 artiklan 7 kohdan
            mukaisessa neuvoston suosituksessa otettiin täysimääräisesti huomioon Eurostatin maaliskuussa 2004
            tekemän päätöksen vaikutukset, kaikki tässä asiakirjassa mainitut alijäämä- ja velkatiedot sisältävät
            eläkeuudistuksen kustannukset, joten ne ovat täysin vertailukelpoisia.
FI                                                         2                                                         FI
 ---pagebreak---    Komissio käynnisti Slovakian osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta
   2004 antamalla 104 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, koska julkisen talouden alijäämä
   oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 20035. Neuvosto päätti komission suosituksesta
   104 artiklan 6 kohdan mukaisesti 5. heinäkuuta 2004, että Slovakian alijäämä oli liiallinen6.
   Samanaikaisesti komission suosituksen perusteella neuvosto antoi Slovakialle 104 artiklan 7
   kohdan mukaisen suosituksen julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään
   vuonna 20077.
   Neuvosto suositti Slovakian viranomaisille 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa
   suosituksessaan, että ne ”toteuttavat keskipitkällä aikavälillä toimia saavuttaakseen
   tavoitteensa supistaa vuoteen 2007 mennessä alijäämä uskottavalla ja kestävällä tavalla alle 3
   prosenttiin suhteessa BKT:hen toukokuussa 2004 esitetystä lähentymisohjelmasta 5 päivänä
   heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa mainittujen alijäämän vähentämiskeinojen
   mukaisesti”; ”toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa esitetyt
   toimenpiteet, erityisesti ehdotettuja terveydenhuollon lisäuudistuksia ja julkisen sektorin
   järkeistämistä koskevat toimenpiteet”; ”nopeuttavat julkisen talouden korjaustoimia, mikäli
   toteutettujen rakenneuudistusten johdosta kasvu on toukokuussa 2004 esitetyssä
   lähentymisohjelmassa kuvattua voimakkaampaa, erityisesti suuntaamalla talousarviossa
   ennakoituja tuloja suuremmat tulot ensisijaisesti alijäämän supistamiseen” ja ”ryhtyvät 5
   päivään marraskuuta 2004 mennessä tehokkaasti toteuttamaan suunniteltuja toimenpiteitä
   vuotta 2005 koskevan alijäämätavoitteen saavuttamiseksi”.
   Lisäksi        neuvosto       kehotti    Slovakian       viranomaisia        ”lisäämään       kolmivuotisen
   talousarviokehyksen sitovuutta määrittelemällä menoille yksityiskohtaiset keskipitkän
   aikavälin ylärajat, jotka parlamentti hyväksyy”.
   Taulukko 1: Neuvoston 5. heinäkuuta 2004 hyväksymä sopeutus
   % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole           2003          2004         2005          2006       2007
   ilmoitettu
   Julkisen talouden rahoitusasema                 -3,6          -4,0          -3,9         -3,9        -3,0
   p.m.: Kokonaistuotannon kasvu (%)                4,2           4,1           4,3          5,0        4,7
   Lähde: Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla esittämä suositus ja neuvoston lausunto toukokuussa 2004
   esitetystä lähentymisohjelmasta, molemmat annettu 5. heinäkuuta 2004.
   Kun määräaika toimia neuvoston suositusten mukaisesti oli 22. joulukuuta 2004 päättynyt,
   komissio antoi neuvostolle tiedonannon, jossa todettiin, että Slovakian toteuttamat toimet
   olivat neuvoston suosituksen mukaisia eikä liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä tuossa
   vaiheessa tarvittu lisätoimenpiteitä8. Neuvosto yhtyi tähän arvioon 18. tammikuuta 2005
   pitämässään kokouksessa.
   Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen
   104 artiklan 12 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä
   jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
   5
             SEK(2004) 577.
   6
             EUVL L 62, 9.3.2005, s. 16.
   7
             Kaikki Slovakian liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla
             seuraavalta verkkosivustolta:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
   8
             SEK(2004) 1630.
FI                                                       3                                                     FI
 ---pagebreak---    2.        VIIMEAIKAINEN ALIJÄÄMÄKEHITYS
   Toukokuussa 2004, kun komissio käynnisti liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn Slovakian
   osalta, vuoden 2003 alijäämä oli käytettävissä olleiden tietojen mukaan 3,6 prosenttia
   suhteessa BKT:hen ja sen uskottiin seuraavina vuosina pysyvän viitearvon yläpuolella.
   Slovakian ennen huhtikuuta 2008 tekemän ilmoituksen perusteella komissiolta (Eurostat)
   saatujen tietojen mukaan9 julkisen talouden alijäämä pysyi alle 3 prosentin suhteessa
   BKT:hen vuosina 2003–2005, sillä tietoja oli myöhemmin tarkistettu (huhtikuun 2007
   ilmoituksessa) pääasiassa verotulojen kirjaamismenetelmän muutoksen perusteella. Alijäämä
   kasvoi 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (pääosin siksi, että julkiset
   kulutusmenot kasvoivat merkittävästi 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, savukkeita
   ennakkovarastoitiin vuonna 2005 valmisteveron tulevaa nousua ajatellen ja eläkeuudistuksen
   kustannukset kasvoivat) ja supistui 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 200710.
   Vuonna 2005 käynnistettiin eläkeuudistus, joka vaikuttaa sosiaaliturvamaksuihin ohjaamalla 9
   prosenttia bruttopalkoista rahastoivaan (toiseen) eläkepilariin. Koska kiinnostus tätä pilaria
   kohtaan on ollut laajaa ja siirtymä on asteittainen, näiden tulonsiirtojen arvioidaan suhteessa
   BKT:hen nousseen vuoden 2005 0,8 prosentista 1,2 prosenttiin vuonna 2006 ja 1,3 prosenttiin
   vuonna 2007.
   Slovakia sitoutui korottamaan savukkeiden verotusta asteittain EU:n vaatimille
   vähimmäistasoille. Veroja korotettiinkin toukokuussa 2004, tammikuussa 2006 ja
   tammikuussa 2008. Seuraava korotus on suunniteltu joulukuulle 2008. Kaikkia tähän asti
   tehtyjä veronkorotuksia on edeltänyt savukkeiden merkittävä ennakkovarastointi jakeluketjun
   eri vaiheissa. Tämä on johtanut verotulojen muutoksiin siten, että lisätuloja saatiin noin 0,1
   prosenttia vuonna 2003, 0,3 prosenttia vuonna 2005 ja 0,5 prosenttia vuonna 2007, ja
   vastaavasti tulot pienenivät yhtä paljon seuraavina vuosina. Lisäksi Slovakialla on saamisia
   useilta ulkomailta. Kun joidenkin näiden perimisestä luovuttiin, alijäämää lisäävä vaikutus
   suhteessa BKT:hen oli vuonna 2003 0,4 prosenttia, vuonna 2005 0,9 prosenttia ja vuonna
   2007 0,1 prosenttia.
   9
           Eurostatin tiedote nro 54, 18.4.2008.
   10
           Alijäämän osuuksia yleensä tarkistetaan ylös- tai alaspäin sen jälkeen, kun kevään ilmoituksen
           ensimmäiset tiedot on julkaistu. Tarkistukset ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta yleensä
           suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Kun Slovakian osalta otetaan huomioon nyt
           ilmoitetun vuoden 2007 alijäämän ja alijäämän viitearvon välinen ero, on melko epätodennäköistä, että
           julkisen talouden tilien mahdollisissa tulevissa oikaisuissa vuoden 2007 alijäämä nousee yli 3
           prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tuleville mahdollisille alijäämätarkistukselle ylös- tai alaspäin ei ole
           kovinkaan paljon merkitystä sillä, että Slovakian julkisen talouden alakohtainen erittely on vielä kesken
           (erityisesti sellaisten terveydenhuoltoyksiköiden kuin sairaaloiden sekä sairausvakuutuslaitosten
           tarkoituksenmukainen alakohtainen luokittelu julkiseen tai yksityiseen sektoriin). Yksityiskohtaisia
           tietoja ei ole saatavilla, mutta on olemassa merkkejä siitä, että rahoituksellinen ero niiden yksiköiden
           välillä, jotka on EKT95-sääntöjen noudattamiseksi luokiteltava uudelleen joko valtion talousarvioon tai
           sen ulkopuolelle, on hyvin pieni. (Ks. Eurostatin päätelmät ”keskustelukäynnistä” Slovakiassa 10. ja 11.
           maaliskuuta 2008:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
           L, saatavilla piakkoin.)
FI                                                        4                                                          FI
 ---pagebreak---    Koska vuoden 2003 alijäämä oli alun perin arvioitua parempi, alijäämäkehitys noudatti
   aikataulua, jonka neuvosto asetti liiallisen alijäämän korjaamiselle 104 artiklan 7 kohdan
   nojalla antamassaan suosituksessa, vaikka sopeutusura olikin varsin erilainen. Erityisesti
   vuonna 2007 alijäämä supistui lähes 1 ½ prosentilla suhteessa BKT:hen ja oli 2,2 prosenttia
   suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden vakauttamista on auttanut BKT:n, työllisyyden ja
   tulojen jatkuva kasvu, jonka avulla menot suhteessa BKT:hen ovat pienentyneet nopeammin
   kuin tulot suhteessa BKT:hen. Menot olivat vuonna 2003 suhteessa BKT:hen 40,2 prosenttia,
   kun vuonna 2007 vastaava luku laski 36,9 prosenttiin. Tähän vaikuttivat myös menojen
   hillintä ja menopuolen uudistukset. Uudistuksiin sisältyi sosiaalietuuksien ja
   työttömyysturvan           rajoituksia,      varhaiseläkkeen       edellytysten         tiukentaminen            ja
   eläkkeellesiirtymisiän asteittainen nostaminen. Kansallisen moottoritieyhtiön perustaminen
   vuonna 2005 on antanut hallitukselle mahdollisuuden rahoittaa osa moottoriteiden
   rakentamisurakoista yksityissektorin lainoilla. Tulopuolella otettiin vuonna 2004 käyttöön
   kattava verouudistus, jossa painotus siirtyi tuloverotuksesta kulutuksen verottamiseen.
   Yhdessä vuonna 2005 toteutetun eläkeuudistuksen kanssa sen vaikutuksesta tulot suhteessa
   BKT:hen laskivat vuoden 2003 37,4 prosentista 34,7 prosenttiin vuonna 2007.
   Vuoden 2007 alijäämätoteutuma oli parempi kuin joulukuussa 2006 tarkistetussa
   lähentymisohjelmassa asetettu 2,9 prosentin virallinen alijäämätavoite suhteessa BKT:hen.
   Ennakoitua parempi kehitys johtui pääasiassa siitä, että BKT:n ja työllisyyden kasvu oli
   ennakoitua suurempaa, osarahoitusosuudet EU:n rahastotoimissa jäivät talousarvioon kirjattua
   pienemmiksi ja savukkeita ennakkovarastoitiin odotettua enemmän vuoden 2007 lopussa,
   koska tupakan valmistevero nousi reilusti tammikuussa 2008, ja tästä syystä lisätuloja saatiin
   ½ prosenttia suhteessa BKT:hen enemmän kuin ohjelmassa odotettu ¼ prosenttia suhteessa
   BKT:hen.
   Noususuhdannetta ja rakenneuudistusten kasvuetuja ei kuitenkaan saatu kokonaan
   hyödynnettyä julkisen talouden vakauttamisessa. Tämän seurauksena rakenteellinen alijäämä
   (eli suhdannetasoitettu alijäämä kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois
   luettuina) heikkeni noin 1 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 noin 3 prosenttiin
   suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ennen kuin se parani noin 2 ½ prosenttiin suhteessa
   BKT:hen vuonna 2007. Toisen rahastoivan eläkepilarin käyttöönotto vuonna 2005 on
   kuitenkin vaikuttanut osaltaan rakenteellisen aseman heikkenemiseen11.
   11
           Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tehtäessä päätöstä liiallisen alijäämän
           olemassaolosta tehdyn päätöksen kumoamisesta olisi otettava huomioon nettokustannukset, jotka
           aiheutuvat eläkeuudistuksista, joilla otetaan käyttöön pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä
           monipilarinen järjestelmä, jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä
           viitearvoa. Koska vuoden 2007 julkisen talouden alijäämä jäi alle 3 prosentin viitearvon, tätä artiklaa ei
           tarvitse soveltaa.
FI                                                        5                                                            FI
 ---pagebreak---    3.       ALIJÄÄMÄENNUSTEET VUODELLE 2008 JA SIITÄ ETEENPÄIN
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämän arvioidaan edelleen
   supistuvan 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kasvavan taas 2,3 prosenttiin
   suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (olettaen, ettei talouspolitiikassa tapahdu muutoksia), kun
   yhä vankkana pysyvän BKT:n kasvu samoin kuin työllisyyden kasvu hidastuvat. Vuoden
   2008 talousarvioon sisältyy tuloja kasvattavia toimenpiteitä kuten veropohjan laajentaminen
   yhtiö- ja henkilötuloverotuksessa sekä sosiaaliturvamaksujen enimmäismäärien nostaminen,
   ja näistä saatavat lisätulot arvioidaan noin ¼ prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2008.
   Tulojen pieneneminen vuonna 2007 savukkeiden ennakkovarastoinnin seurauksena
   kompensoituu todennäköisesti aika pitkälti sillä, että savukkeita hankitaan edelleen varastoon,
   koska vuoden 2008 lopulle on vielä suunnitteilla pienempi valmisteveron korotus. Lisäksi
   toinen eläkepilari avataan väliaikaisesti vuoden 2008 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, jotta
   nykyiset osallistujat voivat poistua siitä ja uudet tulla mukaan, ja tästä pitäisi saada
   kertaluonteisia tuloja noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun toisessa pilarissa aiempina
   vuosina kertyneet säästöt siirretään jakojärjestelmäpilariin, jos osallistujat päättävät lähteä
   pois järjestelmästä. Menopuolella maanviljelijöiden tuet kasvavat edelleen merkittävästi.
   Pääsyy siihen, miksi vuoden 2009 ennuste on kevään talousennusteessa heikompi, on se, että
   tulot todennäköisesti vähenevät noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, kun savukkeita edellä
   mainitun mukaisesti ennakkovarastoidaan huomattavia määriä vuonna 2008.
   Vuoden 2008 ennuste vastaa viimeisintä virallista tavoitetta, joka on 2 prosenttia suhteessa
   BKT:hen ja jonka valtiovarainministeriö asetti helmikuussa 2008 lähestymisohjelman
   marraskuun 2007 tarkistuksesta annetun neuvoston lausunnon seurauksena, mutta vuoden
   2009 ennuste taasen ylittää selvästi viimeisimmän kansallisen tavoitteen, joksi uudessa
   budjettiehdotusluonnoksessa huhtikuussa 2008 asetettiin 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja
   jonka osalta ei vielä ole esitetty erityisiä toimenpiteitä.
   Rakenteellisen alijäämän odotetaan heikkenevän noin 2 ½ prosentista suhteessa BKT:hen
   noin 2 ¾ prosenttiin vuodesta 2007 vuoteen 2008, mikä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen
   mukaista. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -
   jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain käyttäen viitearvona
   0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän
   suhdannetilanteen ollessa hyvä. Talouspolitiikan säilyessä ennallaan rakenteellisen alijäämän
   ennustetaan heikkenevän vuonna 2009 vielä noin 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä
   johtuu pääasiassa savukkeiden ennakkovarastoinnista johtuvasta tulojen vähenemisestä.
   Lähentymisohjelman marraskuun 2007 tarkistuksesta helmikuussa 2008 annetun neuvoston
   lausunnon12 mukaan ohjelman finanssipoliittinen viritys ei vaikuta riittävältä varmistamaan,
   että Slovakian keskipitkän aikavälin tavoite eli hieman alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen
   oleva rakenteellinen alijäämä saavutettaisiin ohjelmassa suunnitellun mukaisesti
   ohjelmakauden loppuun (2010) mennessä. Neuvosto totesi myös, ettei rakenteellisen
   rahoitusaseman vuodeksi 2008 suunniteltu muutos ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen
   vaan sen pitäisi olla suurempi.
   12
           EUVL C 49, 22.2.2008, s. 44.
FI                                                   6                                              FI
 ---pagebreak---    4.       VELKAKEHITYS JA ENNUSTEET
   Velkasuhde pieneni asteittain vuoden 2003 42,4 prosentista suhteessa BKT:hen 29,4
   prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli se oli selvästi alle 60 prosenttia suhteessa
   BKT:hen olevaa viitearvoa pienempi pääosin yksityistämisestä saatujen tulojen ansiosta.
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen bruttovelan odotetaan
   pysyvän pitkälti vakaana talousennusteen kattaman ajan (olettaen, ettei talouspolitiikassa
   tapahdu muutoksia).
   5.       PÄÄTELMÄT
   Toukokuussa 2004 käytössä olleiden tietojen mukaan vuonna 2003 alijäämä oli 3,6 prosenttia
   suhteessa BKT:hen, ja sen uskottiin pysyvän viitearvon yläpuolella seuraavina vuosina.
   Viimeisimpien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämä pysyi alle 3 prosentissa suhteessa
   BKT:hen vuosina 2003–2005, mutta kasvoi vuonna 2006 pääasiassa julkisten kulutusmenojen
   kasvun vuoksi 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Alijäämä supistui sitten 2,2 prosenttiin
   suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu
   rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkeni vuonna 2006
   noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta parani jälleen noin ½ prosenttia suhteessa
   BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan
   kokonaisalijäämän arvioidaan supistuvan 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja,
   jos talouspolitiikka pysyy ennallaan, kasvavan 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
   2009. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon
   alapuolelle.
   Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen laski vuoden 2003 42,4 prosentista
   29,4 prosenttiin vuonna 2007, mikä on selkeästi alle 60 prosentin viitearvon. Komission
   yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan pysyvän pitkälti
   vakaana talousennusteen kattaman ajan (olettaen, ettei talouspolitiikassa tapahdu muutoksia).
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovakian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
   Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän
   olemassaolosta Slovakiassa.
FI                                               7                                                FI
 ---pagebreak---    Taulukko 2: Julkisen talouden kehitys vuosina 2003–2009
                                                    2003 2004 2005 2006 2007                2008              2009
   % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole                                                            (2) KOM(3
                                                                                KOM      LO          )     LO(2)
   ilmoitettu
                                                                                -2,3              -1,8
   Julkisen talouden rahoitusasema                   -2,7  -2,4   -2,8   -3,6   -2,2   -2,0              -2,3
                                                                                (-2,0)            (-1,7)
   - Kokonaistulot                                   37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3              33,0     33,8     31,8
   - Kokonaismenot                                   40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3              35,3     36,1     33,7
     josta:       - korkomenot                        2,5   2,2   1,7     1,5   1,4     1,4      1,4      1,4      1,5
                  -       kiinteän        pääoman 2,6       2,4
                                                                                1,9      1,4
                  bruttomuodostus                                 2,1     2,2   1,9     1,9      1,8
   Eläkeuudistuksen kustannukset                      0,0   0,0   0,8     1,2   1,3     1,3      1,3      1,3      1,3
   Savukkeiden                ennakkovarastointi           -0,1 0,3                             tieto             tieto
                                                                                -0,4
   (nettovaikutus)                                    0,1                -0,3 0,5      -0,1 puuttuu             puuttuu
   Perusjäämä                                        -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8          -0,6     -0,9     -1,0     -0,3
   Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet      -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1             0,1      0,1      0,0      0,0
   Rakenteellinen rahoitusasema (1)                  -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6          -2,8     -3,1     -3,1     -2,4
   Rakenteellinen perusjäämä (1)                      1,1  0,8    0,8 -1,7 -1,2        -1,5     -1,7     -1,7     -0,9
   Julkinen bruttovelka                              42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2              30,8     29,7     30,5
   Pm       Kokonaistuotannon kasvu (%)               4,8   5,2   6,6     8,5 10,4      7,0      6,8      6,2      5,8
   Pm       Tuotantokuilu                            -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9            2,7      2,3      2,5      2,1
   (1)
              Suhdannetasoitettu rahoitusasema (perusjäämä), jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä
              väliaikaisia toimenpiteitä.
   (2)
              Ohjelman mukaiset suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema sekä tuotantokuilu ohjelmassa
              annettujen tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien mukaan.
   (3)
              Perustuu oletukseen, että talouspolitiikka pysyy ennallaan.
   Lähteet: Komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM) ja marraskuun 2007 tarkistettu
              lähentymisohjelma (LO) (sulkeissa viimeisimmät viralliset tavoitteet, jotka on asetettu helmi- ja
              huhtikuussa 2008).
FI                                                           8                                                          FI
 ---pagebreak---                                                     Suositus:
                                          NEUVOSTON PÄÄTÖS,
         liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn päätöksen 2005/182/EY
                                                kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12
   kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Neuvoston päätöksellä 2005/182/EY13, joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen
            104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että
            Slovakiassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä oli
            3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 eli se ylitti perustamissopimuksessa
            asetetun 3 prosentin viitearvon.
   (2)      Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan
            7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta
            ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
            1467/9714 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Slovakialle komission suositukseen
            perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2007 mennessä.
            Suositus julkaistiin.
   (3)      Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n
            perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen
            alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
   (4)      Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä
            tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten
            tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
            alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä
            marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/9315 4 artiklan
            mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on annettava tiedot julkisen
            talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti
            vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.
   13
            EUVL L 62, 9.3.2005, s. 16.
   14
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
            (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
   15
            EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o
            2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
FI                                                       9                                                      FI
 ---pagebreak---    (5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93
       8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovakialta ilmoituksen ennen
       1 päivää huhtikuuta 2008, ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen
       perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:
        –      liiallisen alijäämän olemassaolosta vuonna 2004 tehdyn neuvoston päätöksen
               jälkeen tehtyjen tietojen tarkistusten ansiosta julkisen talouden alijäämä pysyi
               alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2003–2005. Kasvettuaan vuonna
               2006 ensin 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen alijäämä supistui 2,2 prosenttiin
               suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja jäi siis alle 3 prosentin viitearvon. Lukua
               voidaan verrata joulukuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa
               asetettuun 2,9 prosentin alijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen,
        –      julkisen talouden vakauttamista on auttanut BKT:n, työllisyyden ja tulojen
               jatkuva kasvu, jonka avulla menot suhteessa BKT:hen ovat pienentyneet
               nopeammin kuin tulot suhteessa BKT:hen. Menojen suhdetta BKT:hen
               pienennettiin myös menoja hillitsemällä ja menoihin kohdistuvilla
               uudistuksilla,     esimerkiksi     rajoittamalla     selvästi   sosiaalietuuksia.
               Noususuhdannetta ja rakenneuudistusten kasvuetuja ei kuitenkaan saatu
               kokonaan hyödynnettyä julkisen talouden vakauttamisessa. Tämän seurauksena
               rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteiset
               ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) arvioidaan heikenneen vuoden
               2003 noin 1 ½ prosentista suhteessa BKT:hen noin 3 prosenttiin suhteessa
               BKT:hen vuonna 2006 ennen kuin se parani noin 2 ½ prosenttiin suhteessa
               BKT:hen vuonna 2007. Rakenteellisen aseman heikkeneminen johtuu
               kuitenkin osittain toisen rahastoivan eläkepilarin käyttöönotosta vuonna 2005.
               Siirtojen tähän pilariin arvioidaan suhteessa BKT:hen kasvaneen vuoden 2005
               0,8 prosentista 1,2 prosenttiin vuonna 2006 ja 1,3 prosenttiin vuonna 2007.
               Savukkeiden veronkorotuksia edelsi myös merkittävä savukkeiden
               ennakkovarastointi jakeluketjun eri vaiheissa. Tämä johti verotulojen
               huomattaviin muutoksiin siten, että lisätuloja saatiin vuosina 2003, 2005 ja
               2007, ja vastaavasti tulot pienenivät yhtä paljon seuraavina vuosina,
        –      komission yksiköiden kevään 2008 talousarviossa alijäämän ennustetaan
               vuonna 2008 edelleen supistuvan, noin 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen,
               pääasiassa yhä vahvojen kasvunäkymien sekä sellaisten tuloja kasvattavien
               toimenpiteiden vuoksi kuten veropohjan laajentaminen yhtiö- ja
               henkilötuloverotuksessa sekä sosiaaliturvamaksujen enimmäismäärien
               nostaminen. Kehitys noudattaa helmikuussa 2008 asetettua virallista
               alijäämätavoitetta, joka on 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään
               talousennusteen mukaan alijäämä kasvaa vuonna 2009 2,3 prosenttiin
               suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikka pysyy ennallaan. Tämä osoittaa, että
               alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.
               Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan heikkenevän vuonna 2008 noin
               ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos politiikka säilyy ennallaan, noin
               ¼ prosenttiyksikköä vuonna 2009. Arvioinnissa on otettava huomioon tarve
               edistyä kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Slovakian
               osalta on hieman alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen
               rahoitusasema,
FI                                             10                                                FI
 ---pagebreak---            –     julkinen velka on selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan
                 viitearvon. Se väheni vuoden 2003 42,2 prosentista suhteessa BKT:hen
                 29,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Kevään 2008
                 talousennusteessa velkasuhteen ennustetaan pysyvän pitkälti vakaana
                 talousennusteen kattaman ajan (olettaen, ettei talouspolitiikassa tapahdu
                 muutoksia).
   (6)    Neuvoston käsityksen mukaan Slovakian liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen
          päätös 2005/182/EY olisi kumottava,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                1 artikla
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovakian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
                                                2 artikla
   Kumotaan päätös 2005/182/EY.
                                                3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Slovakian tasavallalle.
   Tehty Brysselissä
                                                 Neuvoston puolesta
                                                 Puheenjohtaja
FI                                                 11                                             FI


title: Suositus: neuvoston paatos Saksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Viime vuosina sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun (ISDS) sisällyttäminen kauppa- ja investointisopimuksiin on herättänyt kasvavaa kiinnostusta ja kysymyksiä kansalaisten parissa. Sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisuun, joka perustuu välimiesmenettelyn periaatteeseen, liittyy useita ongelmia. Näihin kuuluvat ISDS-järjestelmän legitimiteetin, johdonmukaisuuden ja avoimuuden puute tai rajallisuus sekä tarkastelumahdollisuuden puute.

                  Näihin rajoituksiin puuttumiseksi unionin lähestymistapana vuodesta 2015 lähtien on ollut sisällyttää EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin investointiriitojen ratkaisujärjestelmä investointituomioistuinjärjestelmän kautta. Kahdenvälisen luonteensa vuoksi investointituomioistuinjärjestelmällä ei voida täysimääräisesti puuttua edellä mainittuihin ongelmiin. Lisäksi investointituomioistuinjärjestelmän sisällyttäminen unionin sopimuksiin on aiheuttanut hallinnollista monimutkaisuutta ja budjettivaikutuksia.

                  Monenvälistä investointituomioistuinta koskevalla aloitteella on tarkoitus perustaa kansainvälisten investointiriitojen
                     1
                   ratkaisemiseksi puitteet, jotka ovat pysyvät, riippumattomat ja legitiimit, antavat ennustettavasti johdonmukaista oikeuskäytäntöä sekä mahdollistavat päätöksistä valittamisen, kustannustehokkaat, avoimet ja tehokkaat menettelyt sekä kolmansien osapuolten (esimerkiksi asiaan liittyvien ympäristö- tai työntekijäjärjestöjen) osallistumisen. Tuomioistuimen riippumattomuus olisi taattava tiukoilla vaatimuksilla, jotka koskevat eettisyyttä ja puolueettomuutta, määräaikaisia nimityksiä, välimiesten täysiaikaista työsuhdetta sekä riippumattomia nimitysmekanismeja.

                  Aloitteessa käsitellään vain menettelyyn liittyviä kysymyksiä. Sovellettavan lainsäädännön tai tulkintanormien kaltaisia kysymyksiä, mukaan luettuna johdonmukaisuuden varmistaminen muiden kansainvälisten velvoitteiden (esimerkiksi Kansainvälisen työjärjestön tai YK:n yleissopimusten) suhteen, käsitellään pohjana olevissa investointisopimuksissa, joita monenvälinen investointituomioistuin soveltaa.

                  Tällä aloitteella pyritään linjaamaan investointiriitojen ratkaisua koskeva unionin politiikka unionin lähestymistapaan muilla kansainvälisen hallintotavan tai kansainvälisen riidanratkaisun aloilla, joilla pyritään monenvälisiin ratkaisuihin. Aloite ei ole osa komission sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Komission toukokuussa 2015 julkaisemassa TTIP-sopimusta käsittelevässä asiakirjassa (”Investment in TTIP and beyond – the path for reform – Enhancing the right to regulate and moving from current ad hoc arbitration towards an Investment Court”)
                     2
                   esitetään kaksivaiheinen lähestymistapa perinteisen ISDS-järjestelmän uudistamiseksi. Ensimmäinen vaihe on sijoitusriitojen ratkaisuun tarkoitetun vakiintuneen tuomioistuinjärjestelmän (eli investointituomioistuinjärjestelmän) sisällyttäminen jatkossa unionin kauppa- ja investointisopimuksiin. Toisessa vaiheessa unionin on tarkoitus valmistella monenvälisen investointituomioistuimen perustamista. Monenvälisen tuomioistuimen tarkoituksena on korvata kaikki kahdenväliset investointituomioistuimet myös unionin kauppa- ja investointisopimuksissa ja antaa unionille, sen jäsenvaltioille ja kumppanimaille mahdollisuus korvata ISDS-järjestelmää koskevat määräykset nykyisissä sopimuksissa monenvälistä investointituomioistuinta koskevilla määräyksillä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämä suositus on linjassa lokakuussa 2015 annetun komission tiedonannon Kaikkien kauppa
                     3
                   kanssa. Siinä todetaan, että kahdenvälisten toimien kanssa samaan aikaan komissio ”sitoutuu kumppaneiden kanssa rakentamaan konsensusta täysivaltaisesta ja pysyvästä kansainvälisestä investointituomioistuimesta”.

                  Kun komission ehdotus transatlanttiseen kauppa- ja investointikumppanuuteen (TTIP) liittyvästä sijoitussuojasta ja investointiriitojen sovittelusta julkaistiin 12. marraskuuta 2015, komissio totesi aloittavansa ”muiden maiden kanssa yhteistyön, jonka tavoitteena on pysyvä kansainvälinen investointituomioistuin”. Tarkoituksena on korvata vanha investointiriitojen ratkaisumekanismi modernilla, tehokkaalla, avoimella ja puolueettomalla kansainvälisellä investointiriitojen ratkaisujärjestelmällä.
                     4

                  Suositus on johdonmukainen myös toukokuussa 2017 julkaistun globalisaation hallintaa koskevan komission keskusteluasiakirjan
                     5
                   kanssa. Siinä viitataan nimenomaisesti tähän aloitteeseen toteamalla, että kansainvälisissä investointiriidoissa olisi lakattava käyttämästä investoijien ja valtion välistä riitojenratkaisua, jossa päätöksen tekevät välimiehet. Tämän vuoksi komissio on ehdottanut monenvälistä investointituomioistuinta, jolla luotaisiin oikeudenmukainen ja avoin mekanismi.

                  Lisäksi hyväksyessään CETAn allekirjoittamisen valtuuttavan päätöksen neuvosto totesi, että ”neuvosto ilmaisee tukensa Euroopan komission pyrkimykselle perustaa monenvälinen investointituomioistuin, joka korvaisi CETA-sopimuksella perustetun kahdenvälisen järjestelmän, kun CETA on vahvistettu ja CETA-sopimuksessa määrätyn menettelyn mukaisesti”
                     6
                  .

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut ja jossa nimetään unionin neuvottelija. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.

                  Sijoitussuoja kuuluu osittain unionin yksinomaiseen ja osittain jaettuun toimivaltaan.

                  SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaan unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaan ulkomaiset suorat sijoitukset, mukaan luettuna mahdollisuus neuvotella ja tehdä ulkomaisia suoria sijoituksia koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ovat osa unionin yhteistä kauppapolitiikkaa.

                  Unionin tuomioistuin vahvisti EU:n ja Singaporen vapaakauppasopimusta koskevassa lausunnossaan 2/15, että unionilla on SEUT-sopimuksen 207 artiklan perusteella yksinomainen toimivalta suojaa koskevien aineellisten vaatimusten osalta, jotka yleensä sisältyvät investointisopimuksiin, sikäli kuin tällaisia vaatimuksia sovelletaan vapaakauppasopimukseen.
                     7
                   Samassa lausunnossa tuomioistuin selvensi, että kun kyseessä ovat epäsuorat sijoitukset, toimivalta näiden aineellisten vaatimusten osalta jakautuu unionin ja jäsenvaltioiden kesken.

                  Tuomioistuin selvensi lisäksi lausunnossaan 2/15, että toimivalta sijoittajan ja valtion välisessä riitojenratkaisussa (sekä ulkomaisten suorien sijoitusten että epäsuorien sijoitusten osalta) on jaettu unionin ja sen jäsenvaltioiden kesken, koska jäsenvaltioiden on toimittava vastaajina joissakin riidoissa.

                  Unioni on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa osapuolena sopimuksissa, joissa määrätään perinteisestä ISDS-järjestelmästä (energiaperuskirja) tai investointituomioistuinjärjestelmästä (EU:n ja Kanadan välinen laaja-alainen talous- ja kauppasopimus CETA), ja se voi joutua vastaajaksi riidoissa, jotka saatetaan ratkaistavaksi näiden sopimusten nojalla. Lisäksi komissio on neuvottelemassa useita muita vapaakauppasopimuksia ja erillisiä investointisopimuksia, joihin sisältyy investointituomioistuinjärjestelmä. Tarkoituksena on, että unioni on vastaajana ainakin joissakin riidoissa, jotka saatetaan ratkaistavaksi näiden sopimusten nojalla.

                  Unionin osallistuminen suunniteltuun yleissopimukseen on näin ollen välttämätöntä, jotta sen soveltamisalaan voidaan sisällyttää edellä mainittujen sopimusten nojalla ratkaistavaksi saatettavat riidat, joissa unioni on vastaajana.

                  Voimassa olevissa sopimuksissa, joihin sisältyy sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisujärjestelmä tai investointituomioistuinjärjestelmä ja joissa unioni on sopimuspuolena (energiaperuskirja ja CETA), määrätään, että jäsenvaltioiden on oltava vastaajina joissakin tapauksissa. Myös suunnitelluissa sopimuksissa, joihin sisältyy investointituomioistuinjärjestelmä, voitaisiin määrätä, että jäsenvaltioiden on oltava vastaajina joissakin riidoissa. Unioni on valtuuttanut jäsenvaltiot asetuksen (EU) N:o 1219/2012
                     8
                   nojalla pitämään voimassa tai tekemään lähes 1 400 kahdenvälistä investointisopimusta, joihin sisältyy perinteinen sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisujärjestelmä. Näistä syistä unionin lisäksi myös jäsenvaltioiden on sitouduttava tällä aloitteella suunniteltuun investointiriitojen ratkaisujärjestelmän monenväliseen uudistamiseen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tässä suosituksessa neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi ei mennä pidemmälle kuin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen.

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on harkittu kaikkia kohtuullisia toimintavaihtoehtoja kyseisten toimenpiteiden todennäköisen vaikuttavuuden arvioimiseksi. Ne esitetään yksityiskohtaisesti vaikutustenarviointiraportissa.

               •Toimintatavan valinta

                  Komission suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan mukainen. Kyseisen kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassaolevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisujärjestelmää tarkastellaan säännöllisesti energiaperuskirjan yhteydessä. Sopimuspuolina unioni ja jäsenvaltiot osallistuvat tähän aktiivisesti. Sijoitussuojan, myös riitojenratkaisun, nykyaikaistaminen on unionin prioriteetti energiaperuskirjan mukaisen tarkastelun yhteydessä, mutta investointiriitojen ratkaisun uudistamisen parhaana pidetty tapa on tällä aloitteella esitetty monenvälinen uudistus.

                  Investointituomioistuinjärjestelmän erittäin hiljattaisen käyttöönoton vuoksi siitä ei ole vielä tehty arviointia.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Komissio on ottanut sidosryhmät aktiivisesti mukaan ja järjestänyt kattavan kuulemisen koko vaikutustenarviointiprosessin aikana.

                  Komissio järjesti 21. joulukuuta 2016 ja 15. maaliskuuta 2017 välillä verkossa julkisen kuulemisen, joka käynnistettiin kauppapolitiikan pääosaston verkkosivulla ja julkaistiin EU Survey -sivustolla, joka on verkkoväline komission julkisia kuulemisia varten. Sidosryhmiä kehotettiin vastaamaan kysymyksiin, jotka koskivat ongelmia ja mahdollisia toimintavaihtoehtoja sekä tällaisten vaihtoehtojen teknisiä näkökohtia ja mahdollisia vaikutuksia. Kuulemisessa tuli esiin yleisesti laaja tuki tässä aloitteessa kuvatulle investointiriitojen ratkaisun monenväliselle uudistamiselle, vaikkakin etenkin sen teknisiin näkökohtiin liittyy vielä avoimena olevia kysymyksiä.

                  Yksittäiset vastaukset julkiseen kuulemiseen julkaistiin kuulemista käsittelevällä verkkosivulla. Julkisen verkkokuulemisen ja komission osana sidosryhmien kuulemista toteuttamien muiden toimien tiivistelmä on liitetty vaikutustenarviointiraporttiin.

               •Vaikutustenarviointi

                  Investointiriitojen ratkaisun monenvälisestä uudistamisesta, mukaan luettuna monenvälisen investointituomioistuimen mahdollinen perustaminen, tehtiin vaikutustenarviointi. Vaikutustenarviointiraportti tiivistelmineen sekä sääntelyntarkastelulautakunnan puoltava lausunto ovat tämän suosituksen liitteenä.

                  Koska monenvälistä investointituomioistuinta koskevassa aloitteessa käsitellään vain menettelyyn liittyviä sääntöjä (eli riitojen ratkaisua) eikä aineellisia sääntöjä (jotka sisältyvät perustana oleviin investointisopimuksiin), siitä ei odoteta aiheutuvan merkityksellisiä sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Monenvälinen investointituomioistuin keventää investointiriitojen ratkaisuun liittyvää hallinnollista rasitetta, kun kaikki riidat keskitetään yksien menettelysääntöjen alle. Näin varmistetaan, että sijoittajilla on käytössään legitiimi, riippumaton ja toimiva järjestelmä kansainvälisten investointiriitojen ratkaisuun niiden koosta ja/tai liikevaihdosta riippumatta. Pk-yrityksille saattaa olla etua täydentävästä avusta, jossa otetaan huomioon niiden alempi liikevaihto. Tuomioistuinmenettelyjen odotetaan olevan lyhempiä ja näin ollen edullisempia sijoittajille verrattuna perinteiseen järjestelmään. Lisäksi investointeja koskevien aineellisten määräysten ennustettavampi ja johdonmukaisempi tulkinta vähentää osaltaan riitoja.

               •Perusoikeudet

                  Unionia ohjaavat SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti demokratian ja oikeusvaltion kehittämiseen ja lujittamiseen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen liittyvät periaatteet, sikäli kuin ne liittyvät tähän aloitteeseen, mukaan luettuna erityisesti perusoikeuskirjan 47 artikla.

                  Unionin toimet monenvälisellä tasolla eivät saa vaarantaa perusoikeuksien suojelun tasoa unionissa. Monenvälisen investointituomioistuimen on tarkoitus luoda kansainvälisen lainsäädännön mukainen lisäkeino, jolla voidaan panna täytäntöön kansainvälisistä sopimuksista valtioihin kohdistuvat velvoitteet. Sillä ei sen vuoksi rajoiteta ulkomaisten sijoittajien unionin lainsäädännöstä ja jäsenvaltioiden lainsäädännöstä johtuvia oikeuksia tai tällaisesta lainsäädännöstä johtuvien oikeuksien täytäntöönpanoon liittyviä oikeussuojakeinoja.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Aloitteen täsmällisiä taloudellisia vaikutuksia on mahdoton määrittää tässä vaiheessa, koska monenvälisen investointituomioistuimen keskeisistä osatekijöistä on vielä neuvoteltava monenvälisesti. Siitä odotetaan aiheutuvan vähemmän kustannuksia kuin siitä, että pidettäisiin voimassa investointituomioistuinjärjestelmä jo neuvotelluissa tai neuvoteltavissa sopimuksissa ja nykyinen järjestelmä. Oletusten perusteella on tehty laskelmia, jotka sisältyvät vaikutustenarviointiraporttiin.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Komissio seuraa tilannetta säännöllisesti, kunhan monenvälinen tuomioistuin on toiminnassa. Se myös auditoi säännöllisesti unionin rahoitusosuuden, joka maksetaan tuomioistuimen kustannuksiin. Monenvälisen investointituomioistuimen toimintaa arvioidaan, kun se on ollut toiminnassa riittävän ajan, jotta saatavilla on merkityksellisiä tietoja. Vaikutustenarviointiraportti sisältää lisätietoja suunnitelluista seuranta- ja arviointijärjestelyistä.

               •Menettelyihin liittyvät näkökohdat

                  Komissio pitää myönteisenä sitä, että Euroopan unionin neuvoston jäsenet ottavat yhä enenevässä määrin maidensa parlamentit mukaan investointeja koskeviin neuvotteluihin jo alkuvaiheessa institutionaalisten käytäntöjensä mukaisesti. Se kannustaa Euroopan unionin neuvoston jäseniä tekemään samoin tämän neuvoston päätöstä koskevan suosituksen kohdalla ottaen asianmukaisesti huomioon EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 2013/488/EU
                     9
                  .

               Komissio julkaisee tämän suosituksen ja sen liitteet välittömästi suosituksen hyväksymisen jälkeen.

               Komissio suosittelee, että neuvotteluohjeet julkaistaan heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja muiden asiaan liittyvien maiden välillä investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen tuomioistuimen perustamiseksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan komissiolle lupa aloittaa unionin puolesta neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään tämän päätöksen liitteenä olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Jäsenvaltioiden tekemiin (eli EU:n sisäisiin) kahdenvälisiin investointisopimuksiin liittyvät riidat sekä yhdestä jäsenvaltiosta peräisin olevan sijoittajan ja toisen jäsenvaltion väliset riidat energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen nojalla eivät kuulu tämän aloitteen soveltamisalaan. Komissio pitää tämäntyyppisiä sopimuksia unionin lainsäädännön vastaisina.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (4)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

                     (6)
                  Lausuma 36, CETA-sopimuksen allekirjoittamista koskevan neuvoston päätöksen hyväksymisen yhteydessä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat, Bryssel, 27.10.2016.

                     (7)
                  SEUT 218 artiklan 11 kohdan nojalla annettu EU:n tuomioistuimen lausunto C-2/15 Euroopan unionin toimivallasta tehdä vapaakauppasopimus Singaporen kanssa, 16.5.2017, EU:C:2017:376.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1219/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä (EUVL L 351, 20.12.2012, s. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            LIITE
            asiakirjaan
            suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut yleissopimuksesta investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               LIITE

               Neuvotteluprosessi

               1.Unioni pyrkii varmistamaan, että kaikki asianomaiset maat ja kansainväliset organisaatiot voivat osallistua asianmukaisesti yleissopimuksen neuvotteluprosessin puitteissa neuvotteluihin ja konsensuksen rakentamiseen.

               2.Unionia edustaa komissio koko neuvottelujen ajan. Perussopimuksissa määrättyjen vilpittömän yhteistyön ja ulkoisen edustuksen yhtenäisyyden periaatteiden mukaisesti unioni ja neuvotteluihin osallistuvat unionin jäsenvaltiot koordinoivat toimensa ja toimivat tämän mukaisesti koko neuvottelujen ajan.

               3.Neuvottelut käydään Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden komitean (UNCITRAL) johdolla. Jos joudutaan äänestämään, jäsenvaltiot, jotka ovat Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden komitean jäseniä, käyttävät äänestysoikeuttaan näiden neuvotteluohjeiden ja aiemmin sovittujen EU:n kantojen mukaisesti.

               4.Unioni pyrkii varmistamaan, että neuvottelut käydään avoimesti, mukaan luettuna käyttämällä mahdollisuuksien mukaan ääni- ja/tai verkkolähetyksiä suoratoistona, ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajilla on mahdollisuus osallistua keskusteluihin akkreditoituina tarkkailijoina.

               Neuvottelujen sisältö

               5.Yleissopimuksen pitäisi mahdollistaa se, että unioni voi toimittaa sellaisista sopimuksista johtuvat riidat, joissa unioni on tai tulee olemana osapuoli, monenvälisen tuomioistuimen käsiteltäviksi. Näin ollen unionin pitäisi pystyä olemaan yleissopimuksen osapuoli, ja yleissopimuksen määräykset olisi laadittava niin, että Euroopan unioni voi käyttää niitä asianmukaisesti.

               6.Yleissopimuksen pitäisi mahdollistaa myös se, että unionin jäsenvaltiot ja kolmannet maat voivat toimittaa sellaisista sopimuksista johtuvat riidat, joissa ne ovat tai tulevat olemaan osapuolia, monenvälisen tuomioistuimen käsiteltäviksi.
                  1

               7.Yleissopimuksen päämekanismina pitäisi olla, että monenvälisen tuomioistuimen lainkäyttövalta ulottuu kahdenväliseen sopimukseen, jos sopimuksen molemmat osapuolet ovat sopineet toimittavansa sopimuksesta johtuvat riidat monenvälisen tuomioistuimen käsiteltäviksi. Monenvälisten sopimusten tapauksessa yleissopimuksen pitäisi mahdollistaa se, että tällaisen sopimuksen kaksi osapuolta tai useammat osapuolet voivat sopia toimittavansa monenvälisestä sopimuksesta johtuvat riidat monenvälisen tuomioistuimen käsiteltäviksi.

               8.Monenvälisen tuomioistuimen olisi muodostuttava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimesta ja muutoksenhakutuomioistuimesta. Muutoksenhakutuomioistuimella pitäisi olla toimivalta tarkistaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tekemiä päätöksiä oikeuserehdyksen tai tosiseikkojen arvioinnissa tapahtuneiden ilmeisten virheiden perusteella. Muutoksenhakutuomioistuimella pitäisi olla valtuudet lähettää tapauksia takaisin käsiteltäväksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen menettelyn loppuun saattamiseksi muutoksenhakutuomioistuimen päätelmien perusteella (päätös asian käsittelyn siirtämisestä toiseen tuomioistuimeen).

               9.Tuomioistuimen riippumattomuus olisi taattava. Tuomioistuimen (sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen että muutoksenhakutuomioistuimen) jäseniin pitäisi soveltaa tiukkoja pätevyys- ja puolueettomuusvaatimuksia. Yleissopimukseen olisi sisällytettävä eettisyyttä ja valitusmekanismeja koskevat säännöt. Tuomioistuimen jäsenten pitäisi saada vakituista palkkaa. Heidät olisi nimitettävä pitkäksi määräaikaiseksi kaudeksi, jota ei voi uusia, ja heillä olisi oltava virkasuoja samoin kuin kaikki tarpeelliset puolueettomuuden takeet. Jäsenten nimitysprosessin olisi oltava puolueeton ja avoin.

               10.Yleissopimukseen olisi sisällytettävä tarvittava jousto, jotta voidaan mukautua jäsenmäärän kehitykseen samoin kuin mahdolliseen kehitykseen niiden sopimusten luonteessa, joita voidaan toimittaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Yleissopimuksessa ei pitäisi sulkea pois mahdollisuutta, että tuomioistuin voi käyttää jo olemassa olevan kansainvälisen organisaation sihteeristöä ja että se voidaan integroida jonkin tällaisen organisaation rakenteeseen myöhemmässä vaiheessa.

               11.Menettelyt monenvälisessä tuomioistuimessa olisi käytävä avoimesti, mukaan luettuna mahdollisuus esittää kolmansien osapuolten kannanottoja, sopimusperusteisessa sijoittajan ja valtion välisessä riitojenratkaisussa sovellettavia UNCITRALin avoimuussääntöjä vastaavasti tai niiden mukaisesti.

               12.Monenvälisen tuomioistuimen päätöksiin olisi sovellettava toimivaa kansainvälistä täytäntöönpanojärjestelyä.

               13.Yhtenä neuvottelujen tavoitteena pitäisi olla, että monenvälinen tuomioistuin toimii kustannustehokkaasti niin, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten ja luonnollisten henkilöiden mahdollisuus kääntyä sen puoleen. Tuomioistuimen kiinteiden kustannusten, mukaan luettuna jäsenten palkat sekä hallinnollisen ja sihteeristötuen kustannukset, pitäisi periaatteessa tulla monenvälisen tuomioistuimen perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolten kannettavaksi. Näiden kustannusten jakautumisesta sopimuspuolten kesken olisi päätettävä tasapuolisin perustein, joissa voidaan ottaa huomioon esimerkiksi sopimuspuolen taloudellisen kehityksen taso, katettujen sopimusten lukumäärä sopimuspuolta kohti, sopimuspuolen kansainvälisten investointivirtojen tai -varantojen määrä.

               14.Unionin olisi pyrittävä varmistamaan, että tukea voidaan antaa sen varmistamiseksi, että kehittyvät ja vähiten kehittyneet maat voivat toimia asianmukaisesti investointiriitojen ratkaisujärjestelmässä. Tällainen aloite voi olla osa monenvälisen investointituomioistuimen perustamisprosessia tai se voidaan toteuttaa erikseen.

               15.Kaikkien halukkaiden maiden ja alueelliseen yhdistymiseen tähtäävien järjestöjen, jotka ovat sopimuspuolina sijoitussopimuksessa, pitäisi voida allekirjoittaa monenvälisen tuomioistuimen perustamista koskeva yleissopimus tai liittyä siihen. Siinä pitäisi mahdollistaa varhainen voimaantulo heti, kun vähimmäismäärä ratifioimiskirjoja on talletettu.

                     (1)
                  Jäsenvaltioiden tekemiin (eli EU:n sisäisiin) kahdenvälisiin investointisopimuksiin liittyvät riidat sekä yhdestä jäsenvaltiosta peräisin olevan sijoittajan ja toisen jäsenvaltion väliset riidat energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen nojalla eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0277

Suositus: neuvoston päätös Bulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehtyyn yleissopimukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 27 päivänä syyskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 29 päivänä marraskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehtyyn toiseen pöytäkirjaan  /* KOM/2007/0277 lopull. - CNS 2007/0100 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 6.6.2007KOM(2007) 277 lopullinen2007/0100 (CNS)Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSBulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehtyyn yleissopimukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 27 päivänä syyskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 29 päivänä marraskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehtyyn toiseen pöytäkirjaan(komission esittämä)PERUSTELUTVuonna 2005 hyväksytyssä Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjassa[1] otettiin käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan Bulgarian ja Romanian liittyessä yleissopimuksiin (ja pöytäkirjoihin), jotka jäsenvaltiot ovat tehneet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan (entinen K.3 artikla) tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella. Enää ei ole tarpeen aikaisempaan tapaan neuvotella ja tehdä erillisiä pöytäkirjoja kyseisiin yleissopimuksiin liittymisestä (mikä edellyttäisi ratifiointia 27 valtiossa). Sen sijaan liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Bulgaria ja Romania liittyvät edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin liittymisasiakirjan nojalla.Liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan neuvosto tekee tätä varten päätöksen, jossa vahvistetaan edellä tarkoitettujen yleissopimusten voimaantulon ajankohta Bulgarian ja Romanian osalta ja joka sisältää näiden kahden uuden jäsenvaltion liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin (tämä merkitsee muun muassa sitä, että yleissopimukset on tehtävä bulgarian ja romanian kielillä, jotta molemmat kielitoisinnot ovat yhtä todistusvoimaisia). Neuvosto tekee päätöksen komission suosituksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan.Liittymisasiakirjan liitteessä I luetellaan seitsemän tällaista oikeus- ja sisäasioiden alan yleissopimusta ja pöytäkirjaa. Näihin kuuluvat yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehty yleissopimus[2] ja siihen 27 päivänä syyskuuta 1996[3] ja 29 päivänä marraskuuta 1996[4] tehdyt pöytäkirjat ja 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehty toinen pöytäkirja[5]. Nämä kaikki on hyväksytty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla ja niiden tarkoituksena on luoda yhteinen perusta EY:n taloudellisten etujen rikosoikeudelliseksi suojaamiseksi. Yleissopimus ja sen 27 päivänä syyskuuta 1996 ja 29 päivänä marraskuuta 1996 tehdyt pöytäkirjat tulivat voimaan 17 päivänä lokakuuta 2002 sen jälkeen, kun silloiset 15 jäsenvaltiota olivat ratifioineet ne. Italia ei ole vieläkään ratifioinut toista pöytäkirjaa.Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdan nojalla tässä suosituksessa ei ole tarpeen tehdä Bulgarian ja Romanian liittymisestä johtuvia mukautuksia edellä mainittuun yleissopimukseen ja sen pöytäkirjoihin.Komissio suosittaa edellä esitetyn perusteella, että neuvosto tekee päätöksen Bulgarian ja Romanian liittymisestä yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehtyyn yleissopimukseen ja sen pöytäkirjoihin.2007/0100 (CNS)Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSBulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehtyyn yleissopimukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 27 päivänä syyskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 29 päivänä marraskuuta 1996 tehtyyn pöytäkirjaan, joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvään 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehtyyn toiseen pöytäkirjaanEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen[6],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[7],sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta[8], jäljempänä ’Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus’, allekirjoitettiin 26 päivänä heinäkuuta 1995. Se tuli voimaan 17 päivänä lokakuuta 2002.(2) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaa yleissopimusta on täydennetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 27 päivänä syyskuuta 1996 tehdyllä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvällä pöytäkirjalla[9], jäljempänä ’27 päivänä syyskuuta 1996 tehty pöytäkirja’, ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 29 päivänä marraskuuta 1996 tehdyllä pöytäkirjalla[10], joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, jäljempänä ’29 päivänä marraskuuta 1996 tehty pöytäkirja’, ja molemmat pöytäkirjat tulivat voimaan 17 päivänä lokakuuta 2002.(3) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaa yleissopimusta on täydennetty vielä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyllä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvällä toisella pöytäkirjalla[11], jäljempänä ’19 päivänä kesäkuuta 1997 tehty toinen pöytäkirja’, joka ei ole vielä tullut voimaan.(4) Liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Bulgaria ja Romania liittyvät liittymisasiakirjan liitteessä I lueteltuihin jäsenvaltioiden tekemiin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, joihin kuuluvat muiden muassa Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus, 27 päivänä syyskuuta 1996 tehty pöytäkirja, 29 päivänä marraskuuta 1996 tehty pöytäkirja sekä 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehty toinen pöytäkirja. Ne tulevat voimaan Bulgarian ja Romanian osalta neuvoston määräämänä päivänä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen, 27 päivänä syyskuuta 1996 tehdyn pöytäkirjan, 29 päivänä marraskuuta 1996 tehdyn pöytäkirjan sekä 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn toisen pöytäkirjan tekstit, jotka on laadittu bulgarian ja romanian kielillä ja jotka esitetään tämän päätöksen liitteenä, ovat todistusvoimaiset.2 artikla1. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus, 27 päivänä syyskuuta 1996 tehty pöytäkirja, 29 päivänä marraskuuta 1996 tehty pöytäkirja sekä 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehty toinen pöytäkirja tulevat Bulgarian ja Romanian osalta voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona tämä päätös on tehty, elleivät ne ole tulleet voimaan Bulgarian ja Romanian osalta jo ennen kyseistä päivää.2. 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehty toinen pöytäkirja tulee Bulgarian ja Romanian osalta voimaan samana päivänä, jona kyseinen pöytäkirja tulee voimaan viimeisessä valtiossa, joka oli Euroopan unionin jäsen päivänä, jona neuvosto hyväksyi pöytäkirjan tekemistä koskevan säädöksen[12].3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE 1Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 26 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen teksti bulgarian ja romanian kielilläLIITE 2Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvän 27 päivänä syyskuuta 1996 laaditun pöytäkirjan teksti bulgarian ja romanian kielilläLIITE 3Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 29 päivänä marraskuuta 1997 tehdyn pöytäkirjan, joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, teksti bulgarian ja romanian kielilläLIITE 4Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehtyyn Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvän 19 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn toisen pöytäkirjan teksti bulgarian ja romanian kielillä[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, EYVL C 316, 27.11.1995, s. 49.[3] Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimuksen liittyvä pöytäkirja, EYVL C 313, 23.10.1996, s. 2.[4] Pöytäkirja, joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, EYVL C 151, 20.5.1997, s. 2.[5] Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvä toinen pöytäkirja, EYVL C 221, 19.7.1997, s. 12.[6] EUVL C […], […], s. […].[7] EUVL C […], […], s. […].[8] EYVL C 316, 27.11.1995, s. 49.[9] EYVL C 313, 23.10.1996, s. 2.[10] EYVL C 151, 20.5.1997, s. 2.[11] EYVL C 221, 19.7.1997, s. 12.[12] Neuvoston säädös, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvästä toisen pöytäkirjan tekemisestä, EYVL C 221, 19.7.1997, s. 11.