title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Romanian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/98

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Romanian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/22)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Romaniaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (3)

               Romania toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Romaniaan sovellettiin vuosina 2009–2015 kolmea maksutasetukiohjelmaa, joita komissio ja Kansainvälinen valuuttarahasto hallinnoivat yhdessä ja jotka saivat tukea Maailmanpankilta. Maksuja suoritettiin ainoastaan ensimmäisessä ohjelmassa vuosina 2009–2011. Sen sijaan vuosien 2011–2013 ja 2013–2015 ohjelmat olivat ennalta varautuvia. Komissio aloitti lokakuussa 2015 ohjelman jälkeisen valvonnan, jolla seurataan Romanian kykyä maksaa ensimmäisessä ohjelmassa myönnetyt lainat. Valvonta jatkuu siihen asti kunnes vähintään 70 prosenttia lainoista on maksettu takaisin, minkä pitäisi tapahtua keväällä 2018.

               (6)

               Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2017 että vuonna 2018 ja supistuu tämän jälkeen asteittain siten, että se on 2,0 prosenttia vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei odoteta saavutettavan ohjelmakaudella eli viimeistään vuonna 2020. Uudelleenlasketun (4) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan -2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan kasvavan 37,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 38,3 prosenttiin vuonna 2018 ja supistuvan sen jälkeen 37,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Pääasiallinen makrotalouden näkymien heikkenemisen riski johtuu julkisen talouden toimenpiteiden ja rakenteellisten toimenpiteiden vähäisemmästä vaikutuksesta lyhyen ja keskipitkän aikavälin kasvunäkymiin. Samaan aikaan toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, ei ole riittävästi täsmennetty. Lisäksi palkkojen yhtenäistämistä koskevan lain luonnos aiheuttaa julkisen talouden ennusteeseen merkittävän heikkenemisriskin.

               (7)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Romania rajoittaa poikkeamista julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikäli keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ei päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla. Vuoden 2016 toteutumatietojen perusteella katsottiin, että Romania poikkeaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta merkittävästi. Komissio antoi Romanialle SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan nojalla 22 päivänä toukokuuta 2017 varoituksen sillä perusteella, että maa on poikennut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2016. Neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 suosituksen (5), jonka mukaan Romanian oli toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) nimelliskasvu on vuonna 2017 enintään 3,3 prosenttia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suositellusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2017.

               (8)

               Julkisen talouden tilanteen perusteella Romanian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin perusteella sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,3 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikat säilyvät muuttumattomina, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Lisäksi komission kevään 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen odotettiin olevan 3,5 prosenttia vuonna 2017 ja 3,7 prosenttia vuonna 2018. Tämä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo voimakkaasti heikkenevien julkisen talouden näkymien perusteella, että vuonna 2017 tarvitaan merkittäviä lisätoimia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi Romanialle 16 päivänä kesäkuuta 2017 osoitetun suosituksen mukaisesti, jotta voitaisiin korjata merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta.

               (9)

               Romanian julkisen talouden kehys on vakaa, mutta sitä ei ole pantu täysimääräisesti täytäntöön. Vuoden 2016 talousarvio poikkesi merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Näin rikottiin kansallisen julkisen talouden kehyksen alijäämäsääntöä. Vuoden 2017 talousarvio poikkesi kansallisista julkisen talouden säännöistä vielä enemmän. Romanian viranomaiset eivät lähettäneet vuonna 2016, kuten eivät aiempinakaan vuosina, finanssipoliittisen strategian päivitystä parlamentille lakisääteiseen elokuun määräpäivään mennessä. Tämän vuoksi keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia ei ole ollut ohjaamassa vuotuista talousarviomenettelyä.

               (10)

               Pankkisektorin tervehtyminen jatkui vuonna 2016 luottamusta herättävien pääomapuskurien ja kannattavuuden paranemisen ansiosta. Romanian viranomaiset ovat sitoutuneet tekemään kattavan omaisuuserien laadun tarkastelun ja pankkisektorin stressitestin vuonna 2018. Velkavastuuta koskeva laki tuli voimaan toukokuussa 2016, mutta pankkisektoriin kohdistuvia riskejä on pitkälti vähentänyt perustuslakituomioistuimen tuomio, jonka mukaan tuomioistuinten on tarkasteltava, täyttävätkö lainanottajat taloudellisia vaikeuksia koskevat säännökset. Sveitsin frangeissa määriteltyjen lainojen muuntamista koskeva laki, jonka parlamentti hyväksyi lokakuussa 2016, katsottiin hiljattain perustuslain vastaiseksi. Lainsäädännön ennustettavuutta haittaavat kuitenkin edelleen toistuvat lainsäädäntöaloitteet, ja tällä saattaa olla kielteisiä vaikutuksia sijoittajien suhtautumiseen.

               (11)

               Veronkierto on ollut Romaniassa yleistä. Se vähentää verotuloja ja verotuksen oikeudenmukaisuutta sekä vääristää taloutta. Romania on edistynyt vain vähän verosäännösten noudattamisen ja veronkannon vahvistamista koskevan maakohtaisen suosituksen toteuttamisessa. Arvonlisävelvolliseksi hakeutumista ja arvonlisäveron palautuksia koskevia menettelyjä muutettiin vuonna 2016, ja veroviranomaisen järjestelmiin liitettyjen sähkökäyttöisten kassakoneiden maanlaajuinen käyttöönotto on meneillään. Esimerkiksi hotelli- ja ravitsemusalaan ja vastaaviin toimialoihin sovelletaan vuodesta 2017 erityisjärjestelyä, jossa vero asetetaan tuloluokasta riippumatta. Lisäksi on otettu käyttöön itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja perheyrityksiin sovellettavia rajoituksia verojen välttelyn estämiseksi. Veroilmoituksia ja veronmaksua koskevia velvoitteita noudatettiin vuonna 2016 aiempaa paremmin, mutta yhteisten vero- ja työsuojelutarkastusten suhteen tulokset eivät parantuneet. Lisäksi mikroyritysten verotukseen sovellettavaa liikevaihdon raja-arvoa korotettiin merkittävästi ja samalla verokantaa alennettiin, minkä vuoksi verosäännösten noudattaminen parani budjettitulojen kustannuksella. Yritysverotuksen sektori- ja luokkakohtaisten lähestymistapojen riskinä on, että sekä yrityksille että valvontaviranomaisille aiheutuu hallinnollinen rasite, eikä veronkanto parane.

               (12)

               Kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen jakautuminen (kotitalouksien koko huomioon ottaen) on Romaniassa erityisen epätasaista, mikä vähentää mahdollisuuksia edistää kestävää ja osallistavaa kasvua. Varakkaimman 20 prosentin tulot ovat kahdeksankertaiset köyhimmän 20 prosentin tuloihin verrattuna. Tämä suhde on merkittävästi unionin keskiarvoa suurempi. Erot johtuvat pitkälti eriarvoisesta pääsystä terveydenhuollon, koulutuksen ja palvelujen piiriin sekä työmarkkinoille. Lisäksi tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on yksi unionin pienimpiä. Tärkeimpien sosiaalietuuksien perustana olevaa viiteindeksiä ei ole päivitetty sen käyttöönoton eli vuoden 2008 jälkeen. Pimeä työ ja epävirallinen palkanmaksu on edelleen yleistä ja vaikuttaa verotuloihin, vääristää taloutta ja heikentää vero- ja etuusjärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja tehoa. Vero- ja työsuojeluviranomaiset toteuttivat pilottihankkeena yhteisiä valtakunnallisia tarkastuksia, mutta niillä ei ole tähän mennessä ollut vaikutusta järjestelmään. Resursseja ei keskitetä sektoreille, joilla veronkierron riski on suurinta, epävirallisiin palkkoihin kiinnitetään vain vähän huomiota ja rangaistustoimet ovat ennaltaehkäiseviä toimia yleisempiä.

               (13)

               Työmarkkinatulokset paranivat vuonna 2016, kun työttömyysaste saavutti saman tason kuin ennen kriisiä alimmillaan. Työvoima supistuu edelleen väestön ikääntymisen ja mittavana jatkuvan maastamuuton takia. Alhaisen työttömyysasteen lisäksi työmarkkinoiden ulkopuolella olevien osuus on Romaniassa unionin suurimpia. Erityisesti nuorten, naisten, matalan osaamistason työntekijöiden, vammaisten ja romanien työllisyysaste ja työvoimaosuus on selvästi alle unionin keskitason. Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrä on edelleen hyvin suuri.

               (14)

               Köyhyys- tai syrjäytymisvaara vähenee, mutta on edelleen hyvin suuri erityisesti lapsiperheiden, vammaisten, romanien ja maaseutuväestön keskuudessa. Vuonna 2016 hyväksyttiin kattava köyhyydentorjuntapaketti ja politiikan painopistettä siirrettiin tietyille väestönosille kohdennettujen palvelujen lisäämiseen. Tarkoituksena on toteuttaa pilottihanke, jossa tarjotaan integroituja palveluja syrjäytyneille yhteisöille. Jos se toteutetaan koko maan kattavana, nykyinen heikko integroitujen palvelujen tarjonta paranee merkittävästi. Vähimmäistoimeentulotukea koskeva laki on hyväksytty vastauksena toistuvasti annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Se tulee voimaan vuonna 2018 ja parantaa sosiaaliavun riittävyyttä ja kattavuutta. Siinä yhdistyvät passiivinen tuki ja pakolliset aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteet ja tarkastukset. Vähimmäistoimeentulotuen aktivointipotentiaali on kuitenkin vaatimaton, sillä tavoitteena on saada sen piiriin 25 prosenttia aktiivisten työvoimapolitiikan toimenpiteiden edunsaajista viimeistään vuonna 2021.

               (15)

               Aktivointitoimia on lisätty kansallisen työvoimaviraston uudistamisen yhteydessä. Uudistuksiin sisältyy aiempaa räätälöidympää tukea ja integroituja palveluja työnhakijoille ja työnantajille. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin kohdennettua etsivää kenttätyötä ja heille tarjottavia palveluja ollaan parantamassa. Työmarkkinoilla vaikeimmin työllistyville henkilöille tarjottavia aktivointitoimia on kuitenkin edelleen vain vähän, ja hiljattain ehdotetut aktivointitoimenpiteet eivät enää keskity näihin erityisryhmiin. Toimenpiteiden laajuus ja yhteys sosiaalipalveluihin ei ole riittävä parantamaan näiden ryhmien työvoimaosuutta merkittävästi.

               (16)

               Eläkkeiden riittävyyteen ja vanhuusiän köyhyyteen liittyy merkittävä sukupuoliulottuvuus, sillä vaikka muut eläkeperusteet ovat samoja, naisten alhaisempi eläkeikä johtaa alhaisempiin eläkeoikeuksiin. Romania kuuluu niihin harvoihin jäsenvaltioihin, joissa naisten ja miesten eläkeikä ei ole laissa sama. Miesten ja naisten eläkeiän yhtenäistämistä koskeva laki annettiin parlamentin käsittelyyn vuonna 2013. Toistaiseksi vasta senaatti on hyväksynyt sen.

               (17)

               Kun otetaan huomioon tuottavuuden kehittyminen, tulotasojen lähentyminen ja maan kilpailukykyasema, julkisen ja yksityisen sektorin palkkojen nousuun on kiinnitettävä erityistä huomiota. Julkisen sektorin palkkojen nousu saattaa heijastua yksityiselle sektorille, mikä vaikuttaa Romanian kilpailukykyyn. Romanian vähimmäispalkkataso on noussut huomattavasti viime vuosina, mutta se on edelleen unionin alhaisimpia. Satunnaiset vähimmäispalkkojen korotukset ovat lisänneet merkittävästi vähimmäispalkkaa saavien työntekijöiden osuutta. Tämä on viime aikoina johtanut palkkojen voimakkaaseen keskittymiseen palkkahaitarin alapäähän. Vuoden 2016 alussa perustettiin maakohtaisen suosituksen johdosta kolmikantatyöryhmä luomaan mekanismi vähimmäispalkan määrittämiseksi puolueettomien taloudellisten, työmarkkinoihin perustuvien ja sosiaalisten kriteerien perusteella, mutta sen työssä on ollut merkittäviä viiveitä, jotka on kirittävä riittävissä määrin kiinni. Työmarkkinavuoropuhelulle on edelleen tyypillistä, että alakohtainen sopiminen on vähäistä ja institutionaaliset heikkoudet rajoittavat uudistusten tehoa.

               (18)

               Kansalaisten on keskeistä saada riittävät perustaidot, jotta he voivat löytää hyvän vakituisen työpaikan sekä osallistua täysipainoisesti talous- ja yhteiskuntaelämään. Kansainvälisten tutkimusten mukaan romanialaisten teini-ikäisten perustaidoissa on vakavia puutteita. Korkea koulunkäynnin keskeyttämisaste, korkeakoulutuksen suorittavien vähäinen osuus ja maastamuuton yleisyys johtavat ammattitaitoisen työvoiman tarjonnan riittämättömyyteen. Pääsy laadukkaan yleisopetuksen piiriin on rajallista maaseudulla ja erityisesti romanilasten keskuudessa. Romanilasten koulutustaso on muita alhaisempi, koska hyviä opettajia on vaikea saada maaseudulle ja kouluihin, joissa on pääasiassa romanioppilaita. Tilannetta vaikeuttaa väestöryhmien erottelu ja usein syrjivät asenteet. Romania on hyväksynyt toistuvasti annettujen maakohtaisten suositusten johdosta strategian koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi ja alkanut toteuttaa sitä. Viimeaikaisia toimenpiteitä ovat yhdennetyt toimet, pilottihanke lämpimän kouluruuan tarjoamiseksi, matkakustannusten korvaamisen parantaminen ja sosiaaliset etusetelit, joilla kannustetaan köyhiä lapsia esiopetukseen. Syksyllä 2017 on tarkoitus toteuttaa unionin osarahoittamiin hankkeisiin perustuvia toimenpiteitä opetuksen laadun parantamiseksi muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa. Myös opetussuunnitelmien nykyaikaistaminen on käynnissä, vaikkakin vajaamittaisena. Erottelun vastaista lainsäädäntöä on parannettu, mikä koskee myös koulutarkastajien roolin vahvistamista asiassa. Valvontamenetelmää ei kuitenkaan ole vielä saatu aikaan. Lisätoimia tarvitaan, jotta kehitys koulutuksen sosioekonomisen epätasa-arvon torjumiseksi voi jatkua. Nuorisotakuulla on tähän mennessä tavoitettu koulunsa keskeyttäneet vain osittain, eikä uutta mahdollisuutta tarjoavia ohjelmia ole helposti saatavilla. Ammattikoulutusjärjestelmä ei vastaa riittävän hyvin työmarkkinoiden tarpeita, ja aikuiskoulutukseen osallistutaan hyvin vähän.

               (19)

               Romanian väestön terveystulokset ovat heikkoja. Laadukkaan terveydenhuollon saatavuutta haittaa terveydenhuoltoalan ammattilaisten puute, sairaaloiden liian vähäinen rahoitus ja toisaalta alan liian suuri riippuvuus niistä sekä korruptio. Tämä vaikuttaa erityisesti vähätuloisiin ja maaseudulla asuviin. Lääketieteen ammattilaisille maksettavien epävirallisten maksujen lisäksi korruptiota esiintyy sairaaloiden hankinnoissa sekä vakuutuspetosten ja etuuksiin oikeuttavien todistusten saamiseksi tapahtuvan lahjonnan muodossa. Romania on reagoinut maakohtaiseen suositukseen ja täyttänyt vuosien 2014–2020 rahoituskauden ennakkoehtoja toteuttamalla politiikkatoimia painopisteen siirtämiseksi vuodeosastohoidosta avohoitoon. Infrastruktuuri- ja palvelutarpeiden kartoittamiseksi on laadittu alueellisia terveydenhuoltosuunnitelmia, ja kansallisen terveydenhuoltostrategian toteuttamista valvotaan. Epävirallisia maksuja koskevan palautejärjestelmän uudistamiseksi on annettu uutta lainsäädäntöä vuosien 2016–2020 korruptiontorjuntastrategian mukaisesti, ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten palkkausta on parannettu. Korruptiontorjuntastrategiaan kuuluu kattavia terveydenhuoltoon kohdistuvia toimenpiteitä, joilla esimerkiksi edistetään vastuuvelvollisuutta ja sairaaloiden johtajien läpinäkyvää rekrytointia. Yhteisöllisen hoidon, avohoidon ja lähetejärjestelmien vahvistaminen on vasta alkuvaiheessaan, epäviralliset maksut yleisiä ja sairaaloiden hallinnon läpinäkyvyys puutteellista. Myös kansallinen terveydenhuoltoalan työntekijöitä koskeva strategia on hyväksymättä.

               (20)

               Romanian hallinto- ja päätöksentekovalmiudet ovat kärsineet prosessien ja päätöksenteon läpinäkyvyyden puutteesta, työläistä hallintomenettelyistä, laadukkaan näytön vähäisestä käytöstä, alakohtaisten politiikkojen välisestä heikosta koordinoinnista ja laajalle levinneestä korruptiosta. Edistyminen julkishallinnon uudistamisessa on ollut vähäistä. Organisatoriset rakenteet ovat edelleen epävakaita, mikä vaikuttaa julkishallinnon riippumattomuuteen ja tehokkuuteen. Vuonna 2016 otettiin käyttöön virkamiesstrategiat, mutta joitain niiden päätavoitteita ei ole vielä huomioitu lainsäädäntökehyksessä. Näitä ovat erityisesti henkilöstön palkkaamisen, arvioinnin ja tulospalkkioiden puolueettomat perusteet. Palkkatasoa on ehdotettu yhdenmukaistettavaksi jonkin verran, mutta suoriutumisen ja palkan välillä ei keskus- ja paikallistasoilla ole selkeää yhteyttä. Romanian julkishallintoviraston valmiuksia ja toimivaltuuksia on edelleen vahvistettava. Joitakin vuonna 2016 käyttöön otetuista päätöksenteon läpinäkyvyyden parantamiseen tähtäävistä toimista on tarkoitus kumota. Strateginen suunnittelu ja sääntelyn vaikutusten arviointi eivät ole vakiintuneet hallintokäytäntöön.

               (21)

               Liikenneinfrastruktuuri on niin laadultaan kuin määrältäänkin Romanian taloudellisen kehittymisen suurimpia pullonkauloja. Romania hyväksyi syksyllä 2016 maakohtaisen suosituksen pohjalta liikenteen toimenpideohjelman havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Jotta investoinnit tieinfrastruktuuriin nopeutuisivat, vastuu infrastruktuuri-investointien toteuttamisesta otettiin pois infrastruktuurien hallinnoinnista vastaavalta viranomaiselta. Rautatiejärjestelmän uudistamiseksi perustettiin vuonna 2016 elin, jonka on tarkoitus olla toiminnassa vuoden 2017 puolivälissä.

               (22)

               Romanian investointisuhde on viime aikoina ollut unionin suurimpia. Vuonna 2016 julkiset investoinnit vähenivät osittain myös unionin varojen vähäisen käytön vuoksi. Unionin varojen korkea hyödyntämisaste ja tehokas käyttö ovat Romanialle keskeisiä, jotta se pystyy ottamaan kehittämispotentiaalinsa käyttöön tärkeimmillä sektoreilla, erityisesti liikenteen ja jätehuollon aloilla. Julkisten investointien laatua ovat haitanneet muun muassa puutteet johtamisessa ja jatkuvasti muuttuvat painopisteet. Maakohtaisesta suosituksesta huolimatta julkisten investointihankkeiden priorisoinnin ja valmistelun parantamisessa saatiin aikaan vain vähän edistystä. Ministeriöitä on vaadittu elokuusta 2016 alkaen ilmoittamaan investointiprioriteetit menosuunnitelmissaan, mutta muita toimia ei ole toteutettu valtiovarainministeriön roolin lisäämiseksi investointien priorisoinnissa ja julkisten investointihankkeiden valmistelun koordinoinnin parantamiseksi ministeriöiden kesken. Kansallista jätehuoltosuunnitelmaa ei ole edelleenkään hyväksytty, kuten ei myöskään jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevaa suunnitelmaa, jonka piti valmistua ennen vuoden 2016 loppua. Näitä suunnitelmia tarvitaan myös, jotta voidaan parantaa hallintotapaa ja sääntelyn noudattamisen valvontaa kansallisten ja unionin varojen kanavoimiseksi sekä saavuttaa unionin tason ympäristönormit.

               (23)

               Julkisten hankintojen tehokkuus on tärkeää, jos Romania haluaa saavuttaa strategiset tavoitteet ja puuttua keskeisiin politiikkahaasteisiin, joita ovat julkisten varojen käytön tehostaminen, julkishallinnon nykyaikaistaminen, korruption torjunta sekä innovoinnin ja kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen. Se on myös keskeistä, jotta kansalaiset voivat luottaa viranomaisiin ja demokratiaan. Romania on viime aikoina toteuttanut toimia julkisia hankintoja koskevan strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamiseksi. Julkisia hankintoja koskeva laki on ollut voimassa toukokuusta 2016, ja julkisia hankintoja ja yleishyödyllisten palvelujen alojen hankintoja koskevaa täytäntöönpanolainsäädäntöä annettiin kesäkuussa 2016 ja käyttöoikeussopimuksia koskevaa sekundaarilainsäädäntöä vuoden 2016 lopussa. Lisäksi julkisia hankintoja koskevalla kansallisella toimintaohjelmalla estetään ja valvotaan korruptiota. Monet strategian tärkeimmistä toimenpiteistä ovat kuitenkin edelleen toteuttamatta. Näitä ovat esimerkiksi valvonnan vahvistaminen ja muut korruptiontorjuntatoimenpiteet, sähköisen hankintajärjestelmän toteuttaminen kokonaisuudessaan ja julkisista hankinnoista vastaavien virkamiesten kouluttaminen.

               (24)

               Romanian väestöstä yli 45 prosenttia asuu maaseudulla, joka on selvästi jäljessä kaupunkialueista työllisyys- ja koulutuskysymyksissä, palvelujen ja infrastruktuurin piiriin pääsyssä sekä aineellisessa hyvinvoinnissa. Maakohtaisissa suosituksissa on kehotettu parantamaan pääsyä yhdennettyjen julkisten palvelujen piiriin, laajentamaan perusinfrastruktuuria ja edistämään talouden monipuolistamista erityisesti maaseudulla. Romania vastasi suosituksiin vuonna 2016 hyväksymällä kattavan toimenpidekokonaisuuden, johon sisältyy toimia maaseudun kehittämiseksi, pienten maatilojen nykyaikaistamiseksi, muiden kuin maataloudessa toimivien pk-yritysten tukemiseksi, infrastruktuuriin (myös sosiaalipalveluihin ja koulutukseen) investoimiseksi ja työpaikkojen virallistamiseksi. Näiden toimien pitkän aikavälin onnistuminen riippuu siitä, miten pilottihankkeet pystytään siirtämään suurempaan mittakaavaan ja miten käytettävissä olevia unionin varoja voidaan kohdistaa ja käyttää tuloksellisesti.

               (25)

               Valtionyhtiöillä on tärkeä rooli taloudessa, erityisesti keskeisten infrastruktuurien sektoreilla. Heikkoudet valtionyhtiöiden hallintotavassa heikentävät niiden tuottavuutta yksityisiin kilpailijoihin verrattuna. Tämä vaikuttaa kielteisesti julkiseen talouteen. Romania edistyi merkittävästi valtionyhtiöiden hallinto- ja ohjausjärjestelmän parantamisessa maakohtaisen suosituksen mukaisesti. Säännöt valtionyhtiöiden hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevan varsinaisen lainsäädännön tueksi annettiin nopeasti syksyllä 2016. Lainsäädäntökehys noudattaa hyviä kansainvälisiä käytänteitä valtionyhtiöiden hallitusten jäsenten nimitysten ja hallinnon läpinäkyvyyden suhteen, ja siinä annetaan valtiovarainministeriölle erityisiä seurantaan ja täytäntöönpanoon liittyviä toimivaltuuksia. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä, joilla uusista säännöistä tiedotetaan paikallisviranomaisille. Valtionyhtiöiden talousarviotiedot julkistettiin. Viiveet ammattijohtajien nimittämisessä herättävät kuitenkin kysymyksiä lainsäädännön täytäntöönpanon etenemisestä.

               (26)

               Romanian kilpailukyky on kärsinyt reaalisen kilpailukyvyn heikkouksista ja rakenteellisista esteistä, esimerkiksi monimutkaisista hallintomenettelyistä, siirryttäessä korkeamman lisäarvon talouteen. Romania vastasi vuonna 2016 maakohtaiseen suositukseen hyväksymällä useita säädöksiä yksinkertaistaakseen hallinnollisia menettelyjä sekä parantaakseen kansalaisten ja julkishallinnon suhdetta, joskin tämä koski vain pientä osuutta menettelyistä.

               (27)

               Korruptiota esiintyy edelleen kaikilla tasolla, ja se on edelleen liiketoiminnan este. Romania on edistynyt merkittävästi monissa oikeusjärjestelmän uudistuksissa ja korkean tason korruption kitkemisessä. Vielä on kuitenkin toteutettava tärkeitä toimia näihin liittyvissä kysymyksissä, jotta uudistuksista tulee kestäviä ja peruuttamattomia. Erityisesti paikallishallinnossa esiintyvän korruption ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvien lisätoimien kehittämisessä on edistytty jonkin verran, mutta vuonna 2016 hyväksytyn kansallisen korruptiontorjuntastrategian tuloksellisessa täytäntöönpanossa on edelleen merkittäviä haasteita. Tarvitaan toimia, jotta voidaan taata oikeuslaitoksen riippumattomuuden kunnioitus Romanian julkisessa elämässä, saada valmiiksi rikos- ja siviililakien uudistukset ja varmistaa tuomioistuinten päätösten täytäntöönpanon tehokkuus. Romanialle osoitetaan yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa suosituksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa. Sen vuoksi kyseisiä aloja ei ole otettu huomioon Romanialle osoitetuissa maakohtaisissa suosituksissa.

               (28)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 lähentymisohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (29)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa vuonna 2017, että neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2017 antamaa suositusta noudatetaan, jotta voitaisiin korjata merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta; pyrkii vuonna 2018 toteuttamaan merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti; varmistaa, että julkisen talouden kehystä sovelletaan kaikilta osin; vahvistaa verosäännösten noudattamista ja veronkantoa; torjuu pimeää työtä esimerkiksi toteuttamalla integroituja tarkastuksia järjestelmällisesti;

               2.

               vahvistaa kohdennettuja aktivointitoimia ja integroituja julkisia palveluja ja keskittyy tässä erityisesti työmarkkinoilla vaikeimmin työllistyviin henkilöihin; hyväksyy lainsäädäntöä naisten ja miesten eläkeiän yhdenmukaistamiseksi; laatii työmarkkinaosapuolia kuultuaan läpinäkyvän mekanismin vähimmäispalkan määrittämiseksi; parantaa erityisesti romanien ja maaseudulla asuvien lasten pääsyä laadukkaan yleisopetuksen piiriin; siirtyy terveydenhuollossa enemmän avohoitoon ja kitkee epäviralliset maksut;

               3.

               antaa lainsäädäntöä, jolla varmistetaan virkamieskunnan ammattitaito ja riippumattomuus objektiivisia kriteerejä soveltaen; parantaa julkisten investointihankkeiden priorisointia ja valmistelua; huolehtii julkisia hankintoja koskevan kansallisen strategian oikea-aikaisesta, täysimittaisesta ja kestävästä täytäntöönpanosta.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (5)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 216 du 6.7.2017, s 1).

      (6)  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

31998H0477

98/477/EY: Komission suositus, annettu 22 päiväna heinäkuuta 1998, valtioiden epidemiologisen TSE-aseman arviointia koskevien hakemusten tueksi tarvittavista tiedoista (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2268) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 212 , 30/07/1998 s. 0058 - 0061

KOMISSION SUOSITUS,annettu 22 päivänä heinäkuuta 1998,valtioiden epidemiologisen TSE-aseman arviointia koskevien hakemusten tueksi tarvittavista tiedoista (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2268) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/477/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan,sekä katsoo, että1) Yhdistyneessä kuningaskunnassa on julkaistu uusia tietoja, jotka edelleen tukevat oletusta siitä, että altistuminen BSE-taudin (bovine spongiform encephalopathy) aiheuttajalle liittyy ihmisillä esiintyvään CJD:n (Creutzfeld-Jakobin tauti) uuteen muunnokseen; Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoa-antava BSE-komitea (SEAC) totesi 16 päivänä syyskuuta 1997, että viimeaikaisten tutkimusten perusteella on todettu varmasti, että BSE:n taudinaiheuttaja on identtinen ihmisillä esiintyvän CJD:n uuden muunnoksen taudinaiheuttajan kanssa; vaarallisia patogeenejä käsittelevä neuvoa-antava komitea (ACDP) totesi 18 päivänä syyskuuta 1997, että BSE-taudinaiheuttaja olisi luokiteltava ihmisten patogeeniksi; komissio antoi 26 päivänä marraskuuta 1997 direktiivin 97/65/EY, jossa luokitellaan BSE ja muut eläinten TSE-taudinaiheuttajat samaan riskiryhmään ihmisillä esiintyvää CJD:tä aiheuttavan patogeenin kanssa,2) 31 päivänä maaliskuuta 1998 kokoontunut neuvosto pyysi komissiota tekemään erikseen määriteltyä riskiainesta koskevan aiheellisen ehdotuksen sen jälkeen, kun kansainvälinen eläintautivirasto (OIE) on tehnyt päätelmänsä toukokuussa 1998; komissio vahvisti aikomuksensa laatia 100 A artiklaan perustuva laaja yhteisön ehdotus, johon osallistuvat sekä neuvosto että Euroopan parlamentti; OIE:n BSE-säännöstön 3.2.13 luvussa suositellaan epidemiologisen aseman huomioon ottamista tuotaessa jostakin valtiosta tai joltakin alueelta,3) hyväksyttyihin tieteellisiin menettelyihin perustuvassa riskinarvioinnissa voi käydä ilmi, että tietyissä valtioissa eläimillä tai ihmisillä on huomattavasti suurempi riski altistua TSE:lle kuin toisissa; yhteisiin vaatimuksiin perustuvalla ja yhteisön menettelyjen mukaisesti toteutetulla perusteellisella epidemiologisella arvioinnilla saadaan tarvittavat tiedot kunkin valtion asemasta,4) tieteellinen ohjauskomitea vahvisti 23 päivänä tammikuuta 1998 antamassaan lausunnossa luettelon tekijöistä, joilla määritellään maantieteellinen riski tietyllä maantieteellisellä alueella; 19-20 päivänä helmikuuta 1998 antamassaan lausunnossa tieteellinen ohjauskomitea hyväksyi epidemiologista TSE-asemaa koskevan täydellisen asiakirjan,5) valtioiden on helpompi laatia epidemiologisen TSE-aseman tunnustamista koskeva hakemus, kun tiedot esitetään edellä mainitun tieteellisen lausunnon mukaisesti; myös näiden hakemusten arviointi helpottuu, kun tiedot esitetään mainitun tieteellisen lausunnon mukaisesti, ja6) komissio perustaa epidemiologista asemaa koskevan kantansa tieteellisen ohjauskomitean lausuntoon; sen vuoksi komissio kehottaa valtioita toimittamaan tämän suosituksen mukaiset asiakirjat,SUOSITTELEE SEURAAVAA:1. Jäsenvaltioita kehotetaan toimittamaan niin pian kuin mahdollista, mieluiten ennen 1 päivää lokakuuta 1998, niiden epidemiologisen TSE-aseman tunnustamista koskeva hakemus vähintään yhdellä yhteisön virallisista kielistä.2. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hakemuksen liitteenä olevat asiakirjat laaditaan ja esitetään liitteessä vahvistettujen suositusten mukaisesti.3. Kaikki hakemukset ja lisätietoja koskevat pyynnöt lähetetään seuraavaan osoitteeseen:Euroopan komissioKuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaava pääosastoPO XXIV/B1Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/Brusselpuhelin: (32 2) 295 39 62, faksi: (32 2) 299 63 01, sähköposti: tse-status@dg24.cec.be4. Tämän suosituksen mukaiset mahdollisuudet koskevat myös yhteisön ulkopuolisia maita.5. Komission yksiköt vastaavat asiakirjojen arvioinnista ja pyytävät tieteelliseltä ohjauskomitealta lausunnon kaikista hakemuksista.Komission puolestaFranz FISCHLERKomission jäsenLIITE Epidemiologisen aseman tunnustamishakemusta tukevat tiedot Kaikki tiedot on annettava vuosittain ja mieluiten vuodesta 1980, mutta ainakin vuodesta 1988 alkaen.Hakijamaiden on pyrittävä kaikin keinoin antamaan tiedot mahdollisimman täydellisesti ja johdonmukaisesti. Tiedot, joita ei ilmoiteta tai joita pidetään epätäydellisinä tai tyydyttämättöminä, voidaan joutua korvaamaan huonommilla olettamuksilla riskiarvioinnin tekemiseksi.Seuraavat tiedot on ilmoitettava: 1. Nauta-, lammas- ja vuohipopulaatioiden rakenne ja dynamiikka a) elävien eläinten kokonaismäärät laji- ja rotukohtaisesti elävinä ja teurastushetkellä,b) eläinten ikäjakauma laji-, rotu, sukupuoli- ja tyyppikohtaisesti,c) eläinten ikäjakauma laji-, rotu-, sukupuoli- ja tyyppikohtaisesti teurastushetkellä,d) eläinten maantieteellinen jakautuminen lajin ja rodun mukaisesti,e) eläinten maantieteellinen jakautuminen tuotantojärjestelmän, karjan koon ja tuotantotarkoitusten mukaisesti,f) tunnistustietojärjestelmä ja mahdollisuudet jäljittää eläimet.2. Eläinten kauppa a) tuonti ja vienti,b) kauppa maantieteellisen alueen sisällä,c) alkioiden ja siemennesteen vienti,d) tuotujen eläinten, alkioiden tai tuodun siemennesteen käyttötarkoitus,e) teurastamojen käytännöt eläinten ja niiden alkuperän tunnistamiseksi sekä näistä menettelyistä saatavat tiedot.3. Eläinten rehu a) lihaluujauhon kotimainen tuotanto, sen käyttö lajeittain ja tuotantojärjestelmäkohtaisesti (erityisesti naudoille, lampaille ja vuohille annetun kotimaisen lihaluujauhon osuus),b) lihaluujauhon tuonti, sen alkuperämaa, sen käyttö lajeittain ja tuotantojärjestelmäkohtaisesti (erityisesti naudoille, lampaille ja vuohille annetun lihaluujauhon osuus),c) viety lihaluujauho, sen määrämaa.4. Lihaluujauhon käyttökielto a) täydellinen kuvaus,b) käyttökiellon aloittamispäivämäärä,c) kiellon todellinen täytäntöönpano, valvonta, ja noudattamista koskevat luvut,d) mahdollinen ristikontaminaatio muun rehun kanssa.5. Erikseen määriteltyjen naudan sivutuotteiden (SBO) ja erikseen määritellyn riskiaineksen (SRM) käyttökiellot a) täydellinen kuvaus,b) käyttökiellon aloittamispäivämäärä,c) kiellon todellinen täytäntöönpano, valvonta, ja noudattamista koskevat luvut.6. TSE:n valvonta, erityisesti BSE:n ja scrapien osalta a) laboratoriokokein varmistettujen BSE- ja scrapietapausten lukumäärä,b) tapausten ikäjakauma, maantieteellinen jakauma ja alkuperämaa,c) kaikilla eläinlajeilla esiintyvät sellaiset neurologiset häiriöt, joiden osalta TSE:tä ei voida kliinisin perustein sulkea pois,d) kliinisten BSE- ja scrapietapausten valvonta- ja kirjaamismenetelmät ja -ohjelmat mukaan lukien maataloustuottajien, eläinlääkäreiden, valvontayksikköjen ja -viranomaisten kouluttaminen,e) tapauksista ilmoittamiseen liittyvät kannustimet, korvaus- ja palkkiojärjestelmät,f) menetelmät epäiltyjen BSE- ja scrapietapausten varmistamiseksi laboratoriokokein ja niiden kirjaamiseksi,g) mahdollisesti vaikuttaneet BSE:n ja scrapien taudinaiheuttajan kannat,h) kohdennettua, aktiivista valvontaa koskevat jo olemassaolevat järjestelmät tai suunnitelmat.7. Renderoiminen ja rehun käsittely a) kaikki käytetyt renderointi- ja rehunprosessointijärjestelmät,b) renderointi- ja prosessointilaitoksia koskeva kirjanpito,c) lihaluujauhon ja talin tuotannon määrälliset ja laadulliset parametrit jokaisesta prosessointijärjestelmästä,d) maantieteelliset alueet, joista renderoidut ainekset ovat peräisin,e) käytetyn raaka-aineen tyyppi,f) terveiden ja sairaiksi epäiltyjen eläinten erillisiä käsittelylinjoja koskevat parametrit,g) lihaluujauhon tai lihaluujauhoa sisältävän rehun kuljetus- ja varastointijärjestelmät.8. Teurastus BSE:n ja scrapien vuoksi a) teurastuskriteerit,b) teurastusohjelman ja sen mahdollisten muutosten käyttöönottopäivä,c) teurastetut eläimet (yksityiskohdat kuten 1 kohdassa),d) niiden karjojen koko, joihin kuuluvia eläimiä on teurastettu.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Tanskan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/87

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Tanskan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/21)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Tanskaa koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)

               Tanska toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Tanskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman kohentumista siten, että vuonna 2020 saavutetaan tasapainoinen rahoitusasema. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen on tarkoitus saavuttaa vuonna 2016. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan olevan 35,1 prosenttia vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan Tanskan odotetaan noudattavan suositettua julkisen talouden sopeutusta vuosina 2016 ja 2017. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Tanskan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)

               Kestävän kasvun edellytyksenä Tanskassa on työvoiman tarjonnan varmistaminen väestön ikääntyessä. Viime vuosina toteutetuilla huomattavilla työmarkkinauudistuksilla pyritään erityisesti lisäämään työnteon kannustimia ja tehostamaan aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja. Nämä uudistukset voivat osaltaan edistää Tanskan Eurooppa 2020 -työllisyystavoitteen saavuttamista ja maan hyvinvointimallin kestävyyttä. Toisaalta sosiaalista osallisuutta koskevaa kansallista Eurooppa 2020 -tavoitetta, joka liittyy erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa elävien henkilöiden määrän vähentämiseen, ei ole läheskään saavutettu. Haasteena on edelleen lisätä epäedullisessa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille ja parantaa heidän työllistyvyyttään. Tämä koskee erityisesti EU:n ulkopuolelta tulevia maahanmuuttajataustaisia henkilöitä, myös niitä, jotka ovat asuneet Tanskassa pitkään, sekä nuoria, joiden koulutustaso on alhainen. Vuoden 2016 kolmikantaneuvotteluissa sovituilla työllistämistoimilla voitaisiin parantaa äskettäin saapuneiden pakolaisten ja maahanmuuttajien tilannetta. Lisätoimia olisi kuitenkin toteutettava vielä, jotta muita syrjäytyneitä väestöryhmiä voidaan osallistaa tuloksellisemmin työelämään.

               (7)

               Jotta Tanskan suhteellisen korkea hyvinvoinnin taso pystytään säilyttämään, on olennaisen tärkeää tehostaa tuottavuuden kasvua. Tuottavuuden kasvu on kuitenkin kahden viime vuosikymmenen aikana ollut hidasta. Tämän tilanteen taustalla on todettu olevan muun muassa jatkuva kilpailun puute kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti vähittäiskaupassa ja rakennusalalla. Sen vuoksi Tanskan on lisättävä toimia rakennusalan tuottavuuden parantamiseksi poistamalla esteet ja varmistamalla lupajärjestelmien oikeasuhteisuus, jos tällaisia järjestelmiä pidetään välttämättöminä. Sen on myös kevennettävä vähittäisliikkeisiin kohdistuvia rajoituksia, erityisesti toteuttamalla hallituksen hahmottelemat uudistukset.

               (8)

               Investointien kokonaistaso on Tanskassa ollut alhainen sen jälkeen, kun yksityisten investointien määrä putosi jyrkästi talouskriisin aikana. Tämä kertoo osittain kiinteistöinvestointien vähäisyydestä asuntokuplan puhkeamisen jälkeen ja yrityssektorin käyttämättömästä kapasiteetista. Investointien lisääminen auttaisi Tanskaa vahvistamaan talouskasvua ja parantamaan tuottavuutta. Investointien esteitä on havaittu palvelualalla ja tutkimuksessa. Vähittäiskaupassa ja rakennusalalla esiintyy markkinoille pääsyn esteitä, jotka puolestaan vaikuttavat kilpailuun ja tuottavuuden kasvuun. Pyrkimyksiä muuttaa yliopistojen tutkimustulokset liiketoiminnan innovaatioiksi olisi mahdollista vahvistaa.

               (9)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tanskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tanskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               (10)

               Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (4) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               noudattaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuositasolla 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017;

               2.

               parantaa tuottavuutta ja yksityisen sektorin investointeja lisäämällä kilpailua kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti helpottamalla markkinoille pääsyä vähittäiskaupassa ja rakennusalalla; kannustaa yrityksiä ja korkeakouluja tekemään yhteistyötä.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä lokakuuta 2011 , Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämiseksi

text:
               11.10.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 265/29

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 4 päivänä lokakuuta 2011,
   Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämiseksi
   (2011/669/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan sekä erityisesti sen 11.2 artiklan,
   SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE SEURAAVAA:
   Nimitetään Jörg ASMUSSEN Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseneksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

      Tehty Luxembourgissa 4 päivänä lokakuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Portugalin julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Portugalin julkisen talouden liiallisen
alijäämän tilanteen lopettamiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä
liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)       Vakaus- ja kasvusopimuksen
tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden
edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
kestävä kasvu.
(3)       Neuvosto katsoi 2 päivänä
joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että
Portugalissa on liiallinen alijäämä, ja antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7
kohdan sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon
nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1467/97[1]
3 artiklan mukaisesti suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi
viimeistään vuonna 2013[2].

(4)       Komissio totesi 15 päivänä
kesäkuuta 2010, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2
päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen
talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi,
ettei ylimääräistä toimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin
ollen tuolloin tarvittu.
(5)       Neuvosto katsoi 9 päivänä
lokakuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan
mukaisesti, että tuloksellisia toimia oli toteutettu, mutta odottamattomat
taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen
talouteen. Tämän vuoksi neuvosto hyväksyi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan
mukaisen tarkistetun suosituksen, jäljempänä ’liiallista alijäämää koskevassa
menettelyssä annettu tarkistettu suositus’, ja suositti Portugalia korjaamaan
liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2014. Jotta julkisen sektorin alijäämä
saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna
2014, Portugalin viranomaisia suositettiin parantamaan rakenteellista
rahoitusasemaa BKT:hen suhteutettuna 2,3 prosenttia vuonna 2012, 1,6 prosenttia
vuonna 2013 ja 1,3 prosenttia vuonna 2014. Julkisen sektorin alijäämätavoitteet
merkitsevät rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 5
prosenttia vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,5 prosenttia vuonna
2014.
(6)       Portugalin viranomaisia
kehotettiin myös panemaan täytäntöön vuoden 2012 talousarviossa ja sen
maaliskuun täydennyksessä vahvistetut toimenpiteet ja toteuttamaan
lisätoimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Julkisten menojen kattavan arvioinnin jälkeen Portugalin viranomaisia
kehotettiin tavoitteista lipsumisen varalta hyväksymään vuoden 2013
talousarvioon sisällytettäviä pysyviä vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus
on vähintään 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja täsmentämään vaikutukseltaan 1¾
prosentin suuruiset toimenpiteet vuodeksi 2014. Lisäksi Portugalin olisi
täytettävä unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta 17 päivänä
toukokuuta 2011 annetussa neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä 2011/344/EU ja
sen myöhemmissä muutoksissa vahvistetut vaatimukset. Julkisen talouden kehystä
koskevaa lakia olisi muutettava siten, että se sisältää Euroopan unionin
julkisen talouden ohjausjärjestelmää koskevat säännöt, ja Portugalin olisi
jatkossakin parannettava talousarvion toteuttamisen läpinäkyvyyttä ja valvontaa
talousarvioprosessin kaikissa vaiheissa ja varmistettava keskipitkän aikavälin
julkisen talouden kehyksen noudattaminen.
(7)       Neuvosto voi asetuksen (EY)
N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta
hyväksyä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun
suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat
taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen
talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut
odottamattomia taloudellisia tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen
epäsuotuisasti julkiseen talouteen, on arvioitava neuvoston suosituksen
perustana olevan talousennusteen valossa.
(8)       Neuvoston on annettava
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3
artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden
tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan
kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika,
jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia
liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Alijäämän korjaamista koskevassa
suosituksessa neuvoston olisi kehotettava saavuttamaan vuotuiset julkisen
talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennusteen mukaan
johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman,
jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia
toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on
vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(9)       Lokakuun 2012 tarkistetun
suosituksen perustana olleessa talousennusteessa reaalisen BKT:n odotettiin
supistuvan 3 prosenttia vuonna 2012 ja 1 prosenttia vuonna 2013. Kasvunäkymät
ovat sittemmin heikenneet huomattavasti, kun sekä talouden toiminnan että
työmarkkinoiden kehitys vuoden 2012 viimeisellä vuosineljänneksellä oli
selvästi odotettua huonompaa, ja reaalinen BKT supistui sen vuoksi 3,2
prosenttia vuonna 2012. Vuoden 2012 negatiivisen siirtovaikutuksen ja
Portugalin vientimarkkinoiden kasvunäkymien heikkenemisen vuoksi reaalisen
BKT:n kasvu tarkistettiin komission yksiköiden Portugalin talousnäkymiä
koskevassa tuoreimmassa tarkistuksessa alaspäin -2,3 prosentiksi vuonna 2013.
(10)     Julkisen talouden alijäämä
vuonna 2012 oli 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen eli se ylittää liiallista
alijäämää koskevassa menettelyssä asetetun 5,0 prosentin tavoitteen. Julkisen
sektorin alijäämään vaikuttivat useammat kertaluonteiset toimet, jotka eivät
olleet tiedossa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun
suosituksen antamishetkellä. Näihin kuuluvat seuraavat toimet: pääomasijoitus
valtion omistamaan CGD-pankkiin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen); Parpúblican
SAGESTAMOlle (kyseessä on kaksi julkisen talouden ulkopuolista yritystä)
myöntämien osakaslainojen pääomaksi muuntamisen ohjaaminen valtion kautta (0,5
prosenttia suhteessa BKT:hen); BPN:n omaisuuserien siirtoon liittyvät
arvonalenemiset (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Eurostatin neuvojen mukaan
Portugalin suurten lentoasemien toimiluvan myyntiä pidettiin lisäksi oman
pääoman poistona, eikä se siten hallituksen talousarviosuunnitelmista poiketen
näy julkisen talouden rahoitusasemassa (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen). Jos
näiden kertaluonteisten tekijöiden vaikutusta rahoitusasemaan ei oteta
huomioon, julkisen talouden alijäämä olisi ollut 4,7 prosenttia suhteessa
BKT:hen ja jäänyt alle tavoitteen.
(11)     Tiukka menovalvonta kompensoi
sitä, että tulot jäivät vuoden viimeisellä neljänneksellä pitkälti
makrotaloudesta johtuen odotettua pienemmiksi. Menoja säästyi eniten julkisen
sektorin palkoissa, kun julkisen sektorin työpaikkoja vähennettiin suunnitelmia
nopeammin, välituotekäyttöä vähennettiin ja uusien investointihankkeiden
talousarviomäärärahat jäädytettiin. Alue- ja paikallistason talousarvioiden
toteuttamisessa onnistuttiin myös odotettua paremmin. Kaiken kaikkiaan
Portugali toteutti pysyviä vakauttamistoimenpiteitä lähes 6 prosentin edestä
suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä on enemmän kuin liiallista alijäämää
koskevassa menettelyssä annetussa tarkistetussa suosituksessa edellytettiin.
Komission yksiköiden toukokuun 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen
rahoitusaseman parannus vuonna 2012 oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun
sen liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa tarkistetussa
suosituksessa edellytettiin olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos
liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun suosituksen
antamisen jälkeen tapahtunut potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistus otetaan
huomioon, julkisen talouden vakauttamistoimet olisivat olleet vähintään 0,2
prosenttiyksikköä vaikuttavampia. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun
muutokseen vaikuttivat myös tulovajaukset verrattuna liiallista alijäämää
koskevassa menettelyssä annetun suosituksen perusteena olleeseen skenaarioon,
kun käytetään vakiomuotoista tulojoustoa. Vajausten suuruus oli noin 0,4
prosenttiyksikköä. Kun tämä vaikutus otetaan huomioon, rakenteellisen
rahoitusaseman tarkistettu muutos oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on
selvästi liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa tarkistetussa
suosituksessa vaadittua enemmän.
(12)     Komission yksiköiden
Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemässä tarkistuksessa
ennakoidaan julkisen talouden alijäämän olevan 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2013, kun tavoite liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa
tarkistetussa suosituksessa on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2013
tarvitaan julkisen talouden vakauttamista korvaamaan suurta negatiivista
perusjäämän poikkeamaa, joka johtuu laimeammista työmarkkinoista ja hitaammasta
kasvukehityksestä sekä edelleen käynnissä olevasta siirtymisestä enemmän
vientivetoiseen ja vähemmän verointensiiviseen talouteen verrattuna liiallista
alijäämää koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun suosituksen perusteina
olleisiin ennusteisiin. Lisäksi perustuslakituomioistuin antoi 5 päivänä
huhtikuuta kielteisen tuomion erilaisista toimenpiteistä, joiden vaikutus vuoden
2013 talousarviossa oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka oli
kompensoitava. Tuomio koski erityisesti toisen bonusmaksun leikkaamista
julkisen sektorin työntekijöille maksettavista kahdesta bonusmaksusta, 90
prosentin leikkausta toiseen eläkkeensaajille maksettavista kahdesta
bonusmaksusta ja sosiaaliturvamaksujen perimistä työttömyys- ja
sairauskorvauksista.
(13)     Komission yksiköiden
Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemässä tarkistuksessa
rakenteellisten toimien vaikutuksen ennustetaan olevan 0,6 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2013. Tämä on vähemmän kuin neuvoston suosittama 1,6 prosenttia
suhteessa BKT:hen. Kun kuitenkin tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon, että
potentiaalisen tuotannon kasvua on tarkistettu alaspäin liiallista alijäämää
koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun suosituksen antamisen jälkeen,
vuonna 2013 rakenteellisia toimia toteutettaisiin arviolta noin 0,2
prosenttiyksikköä enemmän. Lisäksi rakenteellisen rahoitusaseman muutokseen
vaikuttivat huomattavasti tulovajaukset (eli suhteessa BKT:n kehitykseen, kun
käytetään vakiomuotoista tulojoustoa), joiden suuruus on noin 0,5
prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan, kun nämä tekijät otetaan huomioon,
rakenteellisten toimien arvioidaan olevan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Julkisen talouden toimet jäävät näin tarkistettuina hieman liiallista alijäämää
koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun suosituksen alapuolelle.
(14)     Vuonna 2013 julkisen talouden
sopeuttamista tuetaan nettoarvoltaan noin 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen
olevilla pysyvillä vakauttamistoimenpiteillä, joihin kuuluvat vuoden 2013
talousarviolakiin, jota on määrä muuttaa lisätalousarviolla toukokuun
puoliväliin mennessä, sisällytetyt toimenpiteet, julkisten menojen kattavassa
arvioinnissa yksilöityjen menoja vähentävien toimenpiteiden aikaistaminen sekä
muita toimenpiteitä, joilla korvataan perustuslain vastaisiksi tuomitut
julkisen talouden toimenpiteet. Vakauttamistoimenpiteiden määrä on suurempi
kuin liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun
suosituksen antamisajankohtana lokakuussa 2012 ennakoitiin. Tällaisia
toimenpiteitä ovat esimerkiksi henkilökohtaisen tuloveron rakenteen
uudistaminen sekä valmisteverojen ja kiinteistöverojen korotukset. Menopuolella
toimenpiteisiin kuuluvat julkisen sektorin palkkakulujen merkittävä
vähentäminen työllistämisrajoitteiden sekä ylityökorvausten alentamisen avulla,
julkishallinnon toiminnan tehostaminen, välituotekäytön vähentäminen muun
muassa säästöillä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa, uudet
järkiperäistämistoimet terveydenhuollossa ja valtion yrityksissä sekä EU:n
rahastoista saatavien tulojen käyttöönoton aikaistaminen.
(15)     Komission yksiköiden
Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemässä tarkistuksessa julkisen
talouden alijäämän ennakoidaan vuonna 2014 supistuvan 4,0 prosenttiin suhteessa
BKT:hen, kun tavoite liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä lokakuussa
2012 annetussa tarkistetussa suosituksessa on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Poikkeama heijastelee aiempien vuosien korkeampia alijäämiä ja talouden
laimeampaa elpymistä. Rakenteellisia toimia ennustetaan vuonna 2014
toteutettavan 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on 0,1 prosenttiyksikköä
enemmän kuin liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa
tarkistetussa suosituksessa edellytetään. Jos potentiaalisen tuotannon kehitys
jää liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun tarkistetun
suosituksen perusteena olevien ennusteiden ja tarkistetun ennusteen
välimaastoon, julkisen talouden toimien arvioitu määrä kasvaa 0,1
prosenttiyksikköä. Niiden määrä kasvaisi 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos
odottamattomat tulovajaukset otettaisiin huomioon. Tällöin rakenteellisten
toimien määrä olisi vuonna 2014 selvästi suurempi kuin mitä liiallista
alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa tarkistetussa suosituksessa
edellytetään.
(16)     Ennusteet perustuvat vähintään
2 prosenttia suhteessa BKT:hen oleviin harkinnanvaraisiin toimenpiteisiin.
Menopuolella toimenpiteet riippuvat tuloksista, joita saadaan julkisen
hallinnon virtaviivaistamiseen ja nykyaikaistamiseen tähtäävästä julkisten
menojen uudelleentarkastelusta, julkisen sektorin tehtävien ja yksikköjen
vähentämisestä, eläkejärjestelmän kestävyyden parantamisesta ja yksittäisten
substanssiministeriöiden kohdennetuista säästöistä. Hallitus hyväksyi
huhtikuussa ja toukokuun alussa menoja pysyvästi vähentävien toimenpiteiden
paketin, josta saadaan kumulatiivista tuottoa 4,7 miljardia euroa (2,8
prosenttia suhteessa BKT:hen) vuosina 2013–2014. Hallitus on käynnistänyt
työmarkkinaosapuolten ja poliittisten tahojen laaja-alaisen kuulemisen, jotta
nämä uudistukset voitaisiin täsmentää ja panna täytäntöön täysimääräisinä.
Tulopuolella viranomaiset suunnittelevat yhtiöveron kattavaa uudistusta
vuodeksi 2014. Tavoitteena on yhtiöverojärjestelmää yksinkertaistamalla lisätä
investointeja ja kasvua. Koska julkisen talouden liikkumavara on vähäinen,
uudistus ei saa pienentää verotuloja.
(17)     Julkinen bruttovelka kasvoi
123,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun se vuonna 2011 oli 108,3
prosenttia suhteessa BKT:hen, ja komission yksiköiden Portugalin talousnäkymiä
koskevassa tuoreimmassa tarkistuksessa sen odotetaan olevan noin 124,2
prosenttia vuonna 2014 eli ylittävän perussopimuksen viitearvon kaikkina
vuosina. Vuoden 2012 ennusteiden ylöspäintarkistus johtuu pääasiassa siitä,
miten Parpúblican yksityistämistulojen siirto valtiolle tilastoitiin, sekä
epäsuotuisemman BKT-uran ja tarkistettujen alijäämäennusteiden vaikutuksesta.
Hallitus ehdottaa velkasuhteen kasvun katkaisemiseksi erilaisia toimenpiteitä,
kuten yhden sosiaaliturvarahaston ulkomaisten omaisuuserien myyntiä ja
yksityistämistoimien loppuun saattamista. Vuodeksi 2014 odotetaan julkisen
talouden vakauttamistoimien vankkuuden ja suotuisamman makrotalouden kehityksen
myötä jo perusylijäämää, joskin vain pientä.
(18)     Julkisen
varainhoidon parantamisessa on Portugalissa toteutettu merkittäviä toimia.
Portugalia kehotettiin myös parantamaan edelleen talousarvion toteuttamisen läpinäkyvyyttä
ja valvontaa talousarvioprosessin kaikissa vaiheissa kaikilla hallinnon
tasoilla. Julkisen talouden kehystä koskevaa lakia muutettiin joulukuussa 2012
niin, että siihen sisällytettiin talous- ja rahaliiton vakaudesta,
yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen
(finanssipoliittinen sopimus) ja talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack)
periaatteet. Vuoden 2013 lopussa on tarkoitus tehdä lisätarkistus, jolla
vahvistetaan edelleen talousarviomenettelyjä sekä budjettihallinnon,
vastuuvelvollisuuden, läpinäkyvyyden ja yksinkertaistamisen periaatteita.
Parlamentille esitettiin vuoden 2012 joulukuun lopussa lisäksi luonnokset
paikallis- ja aluetason varainhoitolaeiksi. Näissä laeissa vahvistetaan
keskushallinnon sekä paikallis- ja aluehallintojen väliset
koordinointimekanismit, monivuotinen julkisen talouden kehys ja tiukemmat
finanssipoliittiset säännöt. Lisäksi niissä otetaan käyttöön muutetun julkisen
talouden kehystä koskevan lain periaatteet. Portugali on myös lisännyt
pyrkimyksiään rajoittaa vastuusitoumuksia aloittamalla yksityisen ja julkisen
sektorin kumppanuuksista kauaskantoiset uudelleenneuvottelut, joista on määrä
saada huomattavia säästöjä jo vuonna 2013. Valtion yritysten
uudelleenjärjestelyt edistyvät hyvää vauhtia. Valtion yritykset saavuttivat
alakohtaisen operationaalisen tasapainon vuoden 2012 loppuun mennessä, ja
tehokkuusetuja odotetaan saatavan lisää tulevaisuudessa. Viranomaiset
selvittävät tapoja hoitaa valtion yritysten suurta velkataakkaa. Nämä uudistukset
ovat osoitus huomattavasta sitoutumisesta kestävään julkiseen talouteen
keskipitkällä aikavälillä.
(19)     Talousnäkymiä koskevan
komission yksiköiden viimeisimmän tarkistuksen mukaan Portugali ei saavuta 9
päivänä lokakuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja julkisen
talouden nimellistavoitteita. Kun otetaan huomioon talouskehityksen muutokset
verrattuna tarkistetun neuvoston suosituksen perusteena olleeseen makrotalouden
skenaarioon, Portugali näyttää kuitenkin toteuttaneen tuloksellisia toimia,
joiden avulla se on neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2012 asettamissa määräajoissa
edennyt riittävästi kohti vuosien 2012 ja 2013 liiallisen alijäämän
korjaamista. Portugali on erityisesti hyväksynyt mittavia
vakauttamistoimenpiteitä, joiden suuruus on noin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2012 ja 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Vuonna 2012
toteutetut rakenteelliset toimet, kun potentiaalinen kasvu ja tulovajeet on
otettu huomioon, olivat selvästi liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä
annetussa tarkistetussa suosituksessa edellytettyä merkittävämpiä. Vuonna 2013
rakenteellisten toimien odotetaan jäävän edellytettyjä toimia vähäisemmiksi
pääasiassa epäsuotuisan talouskehityksen vuoksi, mutta myös siksi, että
perustuslakituomioistuimen antaman tuomion ajoittuminen varainhoitovuodelle
vaikeutti rakenteelliselta vaikutukseltaan vastaavien korvaavien toimenpiteiden
löytämistä. Vuonna 2014 rakenteellisten toimien odotetaan jälleen ylittävän
edellytetyn tason. Kun nämä tekijät sekä vakaus- ja kasvusopimuksen
mahdollistava jousto otetaan huomioon, lisävuosi liiallisen alijäämän
korjaamiseksi vaikuttaa perustellulta.
(20)     Ylimääräisen vuoden salliminen
liiallisen alijäämän korjaamiselle merkitsee sitä, että julkisen sektorin
alijäämässä olisi saavutettava välitavoitteet, jotka ovat BKT:hen
suhteutettuina 5,5 prosenttia vuonna 2013, 4,0 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5
prosenttia vuonna 2015, mikä komission yksiköiden Portugalin talousnäkymiä
koskevan tuoreimman tarkistuksen perusteella merkitsee, että rakenteellinen
rahoitusasema kohenee BKT:hen suhteutettuna 0,6 prosenttia vuonna 2013, 1,4
prosenttia vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015. Näistä jälkimmäisin
vastaa 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[3] 5 artiklan 1 kohdassa vaadittua
vähimmäisparannusta. Neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä 2011/344/EU
tarkoitettua Portugalin talouden sopeutusohjelmaa tarkastellaan säännöllisesti
uudelleen ja tämän rinnalla seurataan kolmen kuukauden välein, miten Portugali
edistyy liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamiensa sitoumusten
täyttämisessä.
(21)     Portugali täyttää liiallisia
alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja
selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5
kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän
korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi,
SUOSITTAA SEURAAVAA:
(1)
Portugalin viranomaisten olisi lopetettava nykyinen
julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2015.
(2)
Portugalin viranomaisten olisi komission yksiköiden
Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemän tarkistuksen perusteella
saavutettava julkisen sektorin alijäämätavoitteet, jotka ovat BKT:hen
suhteutettuina 5,5 prosenttia vuonna 2013, 4,0 prosenttia vuonna 2014 ja
2,5 prosenttia vuonna 2015, mikä merkitsee, että rakenteellinen rahoitusasema
kohenee BKT:hen suhteutettuna 0,6 prosenttia vuonna 2013, 1,4 prosenttia vuonna
2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015.
(3)
Alijäämän supistamiseksi 5,5 prosenttiin suhteessa
BKT:hen vuonna 2013 Portugalin viranomaisten olisi toteutettava toimenpiteitä,
joiden suuruus on 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin
kuuluvat vuoden 2013 talousarviolaissa määritellyt toimenpiteet sekä palkkakulujen
lisävähennykset, julkisen hallinnon toiminnan tehostaminen, välituotekäytön
vähentäminen ja EU:n varojen käytön parantaminen.
(4)
Portugalin viranomaisten olisi julkisten menojen
kattavan arvioinnin pohjalta hyväksyttävä pysyviä vakauttamistoimenpiteitä
vähintään 2 prosentin edestä suhteessa BKT:hen, jotta alijäämä olisi 4,0
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Portugalin olisi pyrittävä
virtaviivaistamaan ja nykyaikaistamaan julkista hallintoaan, vähentämään
julkisen sektorin tehtäviä ja yksikköjä, parantamaan eläkejärjestelmän
kestävyyttä ja saavuttamaan yksittäisten substanssiministeriöiden kohdennetut
säästöt.
(5)
Portugalin viranomaisten olisi hyväksyttävä pysyvät
vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan vuoden 2015 alijäämätavoitteen, joka
on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttamiseen.
(6)
Portugalin hallituksen on viimeistään 1 päivänä
lokakuuta 2013 toteutettava tuloksellisia toimia tämän suosituksen
täytäntöönpanemiseksi ja esitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o …/2013 10 artiklan 2a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys
tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.
Portugalin olisi myös säilytettävä julkisen
varainhoidon uudistustahti tarkistamalla julkisen talouden kehystä koskevaa
lakia vuoden 2013 loppuun mennessä talousarviomenettelyjen sekä
budjettihallinnon, vastuuvelvollisuuden, läpinäkyvyyden ja yksinkertaistamisen
periaatteiden vahvistamiseksi ja jatkettava pyrkimyksiään rajoittaa yksityisen
ja julkisen sektorin kumppanuuksista sekä valtion yrityksistä johtuvia
vastuusitoumuksia.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Portugalin liiallista
alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm
[3]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 5.


title: Komission suositus, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2010 , tutkimusaloitteen Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos yhteissuunnittelusta

text:
               4.5.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 111/27

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 28 päivänä huhtikuuta 2010,
   tutkimusaloitteen ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos” yhteissuunnittelusta
   (2010/253/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 181 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti maatalouteen ja metsätalouteen, koska ne ovat suoraan riippuvaisia ilmasto-oloista. Samalla unionin maiden maatalouden päästöt ovat 14 prosenttia koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä.

               (2)

               Ilmastonmuutos on tärkeimpiä uhkatekijöitä, jotka vaikuttavat maatalouden kykyyn ruokkia maailman väestö, jonka odotetaan kasvavan 9 miljardiin vuoteen 2050 mennessä.

               (3)

               Elintarvikkeiden kysynnän odotetaan lisääntyvän 50 prosenttia koko maailmassa vuoteen 2030 mennessä ja kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä. Muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysynnän ennustetaan samalla kasvavan voimakkaasti.

               (4)

               Maa- ja metsätaloudelta vaaditaan yhä enemmän muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävää biomassaa. Tämä johtuu pyrkimyksestä vähentää päästöjä muilla aloilla sekä tarpeesta siirtyä vähähiiliseen talouteen.

               (5)

               Joidenkin peruselintarvikkeiden varastot ovat pienentyneet koko maailmassa, ja elintarvikkeiden hinnat saattavat yhä useammin nousta nopeasti, kuten vuonna 2008, jos tarjonta ei pysty jatkuvasti tyydyttämään kasvavaa kysyntää.

               (6)

               Ilmastonmuutos voi vaikuttaa viljasatoihin, karjanhoitoon ja tuotannon sijaintiin. Sillä voi myös olla merkittäviä vaikutuksia maatilojen tuloihin, maankäyttöön ja maaseudun talouteen tietyissä unionin osissa.

               (7)

               Trooppisten ja subtrooppisten, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maiden maatalous on erittäin altis ilmastonmuutokselle, ja näillä alueilla esiintyvillä merkittävillä elintarvikekriiseillä olisi vaikutusta Eurooppaan.

               (8)

               Tällaisten vaaratekijöiden ilmaantuessa tarvitaan toiminnan yhteensovittamista, ettei vaaroista aiheudu palautumatonta vahinkoa ja että elintarvikkeita pystytään toimittamaan kestävällä tavalla ilmasto-olojen muuttuessa.

               (9)

               Tämä yhteissuunnittelualoite on tärkeä myös yhteisen maatalouspolitiikan kehittämiselle.

               (10)

               Kilpailuneuvosto totesi kokouksessaan 3 päivänä joulukuuta 2009, että ”Maatalous, elintarvikehuolto ja ilmastonmuutos” on ala, jossa tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla tuotettaisiin merkittävää lisäarvoa jäsenvaltioiden tutkimustoiminnalle, joka nykyisellään on pirstaloitunutta. Kilpailuneuvoston päätelmissä todetaan, että tästä aiheesta olisi käynnistettävä yhteissuunnittelualoite, ja pyydetään komissiota myötävaikuttamaan sen valmisteluun. Neuvosto vahvisti myös, että yhteisen suunnittelun johto kuuluu jäsenvaltioille ja että komission tehtävä on avustaa siinä.

               (11)

               Maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen tutkimuksen yhteisellä suunnittelulla rohkaistaisiin taitojen, tietojen ja varojen yhdistämistä, jotta voitaisiin tutkia elintarvikehuoltoon ja ilmastonmuutokseen, maailman väestönkasvuun sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntään liittyviä haasteita.

               (12)

               Jotta tässä suosituksessa esitetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa, jäsenvaltioiden olisi kartoitettava yhdessä komission kanssa komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa.

               (13)

               Jotta komissio voisi raportoida asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäsenvaltioiden olisi säännöllisesti raportoitava komissiolle tämän tutkimusaloitteen yhteissuunnittelun edistymisestä,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1.

               Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään yhteinen näkemys siitä, miten unionin tasolla toteutettavalla tutkimusyhteistyöllä ja koordinoinnilla voidaan puuttua haasteeseen, jonka elintarvikehuolto ja ilmastonmuutoksen uhka, väestönkasvu koko maailmassa sekä elintarvikkeiden ja muihin tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi käytettävän biomassan kysyntä asettavat.

               2.

               Jäsenvaltioita kehotetaan laatimaan yhteinen strateginen tutkimusohjelma, jossa vahvistetaan sellaisen tutkimuksen keskipitkän tai pitkän aikavälin tutkimustarpeet ja -tavoitteet, jossa selvitetään, miten maataloudessa voitaisiin mukautua ilmastonmuutokseen ja lieventää sen vaikutuksia. Strategisessa tutkimusohjelmassa olisi esitettävä toteutussuunnitelma, jossa vahvistetaan ensisijaiset tutkimuskohteet ja aikataulut ja eritellään toteuttamiseen tarvittavat toimet, välineet ja varat.

               3.

               Jäsenvaltioiden olisi strategisessa tutkimusohjelmassa ja toimeenpanosuunnitelmassa:

                           a)

                           yksilöitävä sellaiset asiaa koskevien kansallisten ohjelmien ja tutkimustoimien tiedot, joita olisi vaihdettava;

                           b)

                           vahvistettava yhteisiä ennakointitoimia ja teknologioiden arviointikykyä varmistaakseen, että esiin tulevia ja uusia uhkia seurataan jatkuvasti ja niistä raportoidaan säännöllisesti;

                           c)

                           vaihdettava tietoja, resursseja, parhaita käytäntöjä, menetelmiä ja ohjeistoja;

                           d)

                           yksilöitävä aloja tai tutkimustoimia, jotka hyötyisivät koordinoinnista, yhteisistä ehdotuspyynnöistä tai resurssien yhdistämisestä;

                           e)

                           määriteltävä, miten d alakohdassa tarkoitettujen alojen yhteistutkimus toteutetaan;

                           f)

                           tarvittaessa käytettävä olemassa olevia tutkimuslaitoksia yhteisesti tai kehitettävä uusia laitoksia;

                           g)

                           levitettävä tietoa, innovaatioita ja tieteidenvälisiä menetelmiä myös muihin Euroopan osiin ja kaikkialle maailmaan ja varmistettava, että tutkimuksen suoritteita käytetään tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn ja politiikan toteuttamisen parantamiseksi;

                           h)

                           rohkaistava julkista ja yksityistä sektoria parempaan yhteistoimintaan ja eri alojen yrityksiä avoimeen innovointiin;

                           i)

                           tarkasteltava kuluttajien ja maatalous- ja elintarvikealan yritysten muuttuvia tarpeita unionissa, kun asetetaan asiaa koskevien tutkimusohjelmien tavoitteita.

               4.

               Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan maatalouden, elintarvikehuollon ja ilmastonmuutoksen alalle yhteinen hallintorakenne, jolle annetaan tehtäväksi vahvistaa yhteistyötä ja koordinointia koskevat yhteiset ehdot, säännöt ja menettelyt ja seurata strategisen tutkimusohjelman toteutusta.

               5.

               Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan strateginen tutkimusohjelma yhteisesti muun muassa kansallisten tutkimusohjelmiensa tai muiden kansallisten tutkimustoimien välityksellä.

               6.

               Jäsenvaltioita kehotetaan yhdessä komission kanssa kartoittamaan komission aloitteita, joilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa strategisen tutkimusohjelman kehittämisessä ja toteuttamisessa, sekä koordinoimaan yhteiset tutkimusohjelmat muiden Euroopan unionin tämän alan aloitteiden kanssa.

               7.

               Jäsenvaltioita kehotetaan tutkimaan komission kanssa, millaisilla toimilla maataloudenharjoittajia ja muita sidosryhmiä voitaisiin sitouttaa soveltamaan saatuja tuloksia, ja pohtimaan, miten tämä yhteiseen suunnitteluun perustuva tutkimusaloite voitaisiin parhaiten sisällyttää yhteiseen maatalouspolitiikkaan.

               8.

               Jäsenvaltioita rohkaistaan käyttämään yhteistyössä komission kanssa kaikkia sopivia innovaatiopolitiikan välineitä, joilla voidaan helpottaa tutkimustulosten muuntamista tuotteiksi ja palveluiksi, ja huolehtimaan erityisesti siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset, maataloustuottajat mukaan lukien, voivat käyttää kaikkia näitä innovaatiomuotoja.

               9.

               Jäsenvaltioita kehotetaan tarkastelemaan yhdessä komission kanssa, miten tästä aiheesta voitaisiin konsultoida asianmukaisia kansainvälisiä elimiä tai ryhmiä ja miten niiden kanssa voitaisiin tehdä yhteistyötä.

               10.

               Jäsenvaltioita kehotetaan yhteistyöhön myös maataloustutkimuksen pysyvän komitean kanssa, jotta varmistetaan, että yhteinen tutkimussuunnittelu sovitetaan yhteen laajemman maataloustutkimusohjelman kanssa.

               11.

               Jäsenvaltioita kehotetaan raportoimaan komissiolle säännöllisesti tämän yhteissuunnittelualoitteen edistymisestä.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2010.

            Komission puolesta

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Komission jäsen


Avis juridique important

|

31999H0028

1999/28/EY: Komission suositus, annettu 14 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien lupamenettelyjen parantamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4063) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 008 , 14/01/1999 s. 0027 - 0028

KOMISSION SUOSITUS,annettu 14 päivänä joulukuuta 1998,Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien lupamenettelyjen parantamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4063) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/28/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon toiminnan määrittämisestä suotuisamman kehitysympäristön luomiseksi Euroopan laajuisille energiaverkoille 28 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 96/391/EY (1), ja erityisesti sen 2 artiklan,sekä katsoo, että(1) päätöksen 96/391/EY 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteisö edistää keskinäisten neuvottelujen avulla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta helpotettaisiin Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavia lupamenettelyjä ja vähennettäisiin viivytyksiä,(2) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta 5 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1254/96/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1047/97/EY (3), on yksilöity yhteistä etua koskevia hankkeita; tällä yksilöinnillä ei kuitenkaan rajoiteta hankkeiden ympäristövaikutusten arviointimenettelyä,(3) joidenkin näiden yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista vaikeuttavat edelleen hallinnolliset ongelmat, joiden syinä ovat ennen kaikkea viivytykset rakennuslupien myöntämisessä,(4) ne, joita asia koskee, ovat huolissaan viivytyksistä, jotka aiheutuvat sähkölinjojen ja kaasuputkien, kaasuvarastojen sekä nesteytetyn maakaasun terminaalien rakentamista koskevien lupamenettelyjen kestosta, monimutkaisuudesta sekä eroavuuksista eri puolilla Euroopan yhteisöä.(5) viivytyksiä voi aiheutua siitä, etteivät lupien myöntämismenettelyt ole riittävän avoimia, määrittämällä selkeät ja ennakoitavissa olevat menettelyt voitaisiin korjata tilannetta merkittävästi, kun samalla yksilöitäisiin selkeästi päätöksiä tekevät elimet.(6) viivytyksiä aiheuttaa myös lupamenettelyjen monimutkaisuus, luomalla entistä yhtenäisempi lupia koskeva toimintamalli voitaisiin merkittävästi yksinkertaistaa menettelyjä,(7) lupamenettelyjä on mahdollista parantaa kuulemalla toimivaltaisia viranomaisia ja ryhtymällä näiden kanssa yhteistyöhön jo hankkeen varhaisessa vaiheessa sekä toteuttamalla mahdollisuuksien mukaan rinnakkain eri arviointiprosesseja, jotka kuuluvat osana luvan myöntämisen hallinnollisiin menettelyihin, siten, että käytetään kussakin asianmukaisia asiakirjoja,(8) suuren yleisön ja muiden asianomaisten osapuolten väärinkäsityksistä aiheutuvia viivytyksiä voitaisiin vähentää laajalla tiedotuksella, jossa tuotaisiin muun muassa esille hankkeisiin liittyvä yhteinen etu,(9) jäsenvaltioiden olisi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien lupamenettelyjen parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutettaessa ja etenkin rajojen yli ulottuvien hankkeiden yhteydessä tehtävä riittävästi yhteistyötä keskenään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ympäristöä ja kaasun ja sähkön sisämarkkinoita koskevien yhteisön tai jäsenvaltioiden kansallisten säännösten periaatteita ja täytäntöönpanoa tai toissijaisuusperiaatteen noudattamista,(10) neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (4), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY (5), edellytetään ympäristövaikutusten arvioinnin pääperiaatteiden yhdenmukaistamista ja todetaan tarve ottaa käyttöön arviointimenettelyn sääntöjä selkiyttäviä, täydentäviä ja parantavia määräyksiä sekä halu lujittaa ympäristövaikutusten arviointia koskevia määräyksiä rajat ylittävää toimintaa silmällä pitäen, ja(11) tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet ovat päätöksen 96/391/EY 4 artiklassa tarkoitetun komitean antaman lausunnon mukaiset,SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT:a) toimivat yhteistyössä keskenään ja tarvittaessa myös yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa pyrkien näin helpottamaan lupamenettelyjä, jotka liittyvät rajojen yli ulottuviin Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeviin hankkeisiin.b) toteuttavat tarpeen mukaan seuraavat toimenpiteet rajojen yli ulottuvien Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien hankkeiden lupamenettelyjen parantamiseksi soveltaen samalla yhteistä ja yhtenäistä toimintamallia siinä määrin kuin se on mahdollista:1. lisäävät luvanannon avoimuutta soveltamalla selkeitä ja ennakoitavissa olevia sekä mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettuja ja tehostettuja menettelyjä ja yksilöimällä selkeästi asianomaiset päätöksentekoelimet,2. sovittavat eri lupamenettelyt entistä paremmin yhteen asettamalla tarvittaessa asianmukaiset määräajat ja perustamalla kansallisia yhteyspisteitä,3. parantavat tiedottamista, jonka avulla selitetään, miksi yhteistä etua koskevat hankkeet ovat tarpeellisia, sekä antavat jo varhain suunnitteluvaiheessa ja päätöksentekoprosessin aikana kaikki olennaiset tiedot,4. pyytävät hankkeiden ehdottajia esittämään yhdenmukaisesti laaditut asiakirjat, joissa selostetaan sekä hankkeen tarpeellisuus että kunkin toteuttamisvaihtoehdon ympäristövaikutukset,c) seuraavat yhteistyössä komission kanssa määräajoin tämän suosituksen täytäntöönpanoa.Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 1998.Komission puolestaChristos PAPOUTSISKomission jäsen(1) EYVL L 161, 29.6.1996, s. 154(2) EYVL L 161, 29.6.1996, s. 147(3) EYVL L 152, 11.6.1997, s. 12(4) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40(5) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5