               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 414 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Liettuan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Liettuan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Liettua kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Liettuan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Liettuaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Liettua toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden ylijäämän säilyvän 0,6 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2018–2020, minkä jälkeen sen odotetaan supistuvan 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, odotetaan pysyttävän koko ohjelmakauden ajan. Liettuan annettiin lisäksi vuosina 2016 ja 2017 tilapäisesti poiketa tästä tavoitteesta eläkejärjestelmän uudistuksen ja rakenneuudistusten vuoksi. Nämä poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 39,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 35,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Suunniteltuja ylijäämätavoitteita tukevia tarvittavia toimenpiteitä ei ole kuitenkaan riittävästi eritelty vuodesta 2019 eteenpäin.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Liettualle pysymistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018 ottaen huomioon eläkejärjestelmän uudistuksen ja rakenneuudistusten toteuttamiseen liittyvät sallitut tilapäiset poikkeamat. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                6,4 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin sallittu rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen perusteella Liettuan rakenteellisen alijäämän ennustetaan olevan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan sen vuoksi säilyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella molempina vuosina. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Liettuan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (8)Ympäristöveroista ja juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot jäävät edelleen EU:n keskiarvosta. Liettua on toteuttanut kiinteistöverojärjestelmän uudistuksen, jossa järjestelmästä on tehty osin progressiivinen, ja poistanut lämmitykseen käytetystä kivihiilestä ja koksista perittävää valmisteveroa koskeneet vapautukset. Veropohjaa on kuitenkin vielä varaa laajentaa sellaisiin lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta. Vaikka Liettua on viime vuosina edistynyt veronkannon parantamisessa, sen arvonlisäverovaje on yhä EU:n suurimpia. Liettua on ryhtynyt lisätoimiin veronkierron torjumiseksi ja verosäännösten noudattamisen parantamiseksi, ja vastikään toteutetuista toimenpiteistä on saatu alustavasti myönteisiä tuloksia. Verosäännösten noudattamisen parantaminen entisestään lisäisi budjettituloja ja edistäisi verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta.

               (9)Vuonna 2018 otetaan käyttöön uusi eläkeindeksimalli, jossa eläkkeet yhdistetään palkkamenojen kasvuun. Uuden mallin ansiosta julkisten eläkemenojen osuuden suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän vakaana vuoteen 2040 asti. Näin varmistettaisiin Liettuan eläkejärjestelmän taloudellinen kestävyys. Tämä perustuu kuitenkin suurelta osin etuussuhteen supistumiseen, sillä kokonaispalkkamenojen ennustetaan kasvavan palkkoja hitaammin työikäisen väestön nopean vähenemisen vuoksi. Tämä puolestaan aiheuttaa huolta eläkkeiden riittävyydestä, joka on jo nyt EU:n heikoimpia. Lisäksi on epäselvää, kuinka uudistus toimii käytännössä, sillä hallituksella on lakisääteinen velvollisuus ehdottaa toimenpiteitä, jos korvaussuhde heikkenee. Jos korvaussuhde pysyisi muuttumattomana, kokonaiseläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen kasvaisi lähes 45 prosenttia 2040-luvun loppuun mennessä, mikä aiheuttaisi paineita julkiselle taloudelle. Tämän vuoksi on tärkeää vähentää eläkelainsäädäntöön liittyvää oikeudellista epävarmuutta ja varmistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys samalla kun puututaan eläkejärjestelmän riittämättömyyteen.

               (10)Työmarkkinat kiristyvät nopeasti vahvan talouskasvun sekä myös epäsuotuisan väestökehityksen ja maastamuuton myötä, mikä johtaa jo nyt osaamisvajeeseen. Tällaisessa tilanteessa tarvitaan koulutusjärjestelmä, joka pystyy antamaan kaikille tarvittavat taidot. Vaikka kuluneen vuoden aikana käynnistetyt uudistukset ovat askel oikeaan suuntaan, on tärkeää, että Liettua toteuttaa nämä uudistukset koulutusjärjestelmän tulosten parantamiseksi. Liettuan korkea-asteen koulutusta koskevat rahoitus- ja akkreditointisäännöt auttavat lisäämään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrää, mutta samalla ne ovat lisänneet huolta koulutuksen laadusta, hajanaisuudesta ja työmarkkinarelevanssista. Meneillään oleva yliopistojen yhdistäminen, jos sitä täydennetään rahoitus- ja akkreditointisääntöjen muutoksilla, auttaisi vastaamaan nykyisiin haasteisiin. Lisäksi jatkuvat väestöpaineet ovat vaikuttaneet koulutusjärjestelmän tehokkuuteen ja lisänneet tarvetta tarjota pikaisesti tasapuoliset mahdollisuudet laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen. Liettualaisten oppilaiden perustaidot ovat keskimääräistä heikompia. Tämän tilanteen parantamiseksi tarvitaan opettajien peruskoulutusta, uramahdollisuuksia ja työoloja koskevia uudistuksia, joita täydennetään muilla laatuun keskittyvillä uudistuksilla.

               (11)Aikuisopiskelijoiden vähäinen määrä Liettuassa on osoitus siitä, että aikuiskoulutus on edelleen alikehittynyttä. Sen vuoksi taloudella ei ole mahdollisuutta hyötyä paremmista taidoista, innovoinnista ja muita heikommassa asemassa olevien (esimerkiksi ikääntyneiden, työttömien tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevien aikuisten) paremmasta integroitumisesta työmarkkinoille. Infrastruktuuri-investoinneista huolimatta ammattikoulutuksen sisältö ja oppisuunnitelmat ovat usein vanhanaikaisia, ja paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeet olisi otettava koulutuksessa paremmin huomioon. Työssäoppiminen on yhä alkuvaiheessa, ja sitä voitaisiin lisätä. Aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin sisältyy enemmän koulutustarjontaa, mutta sitä voitaisiin laajentaa entisestään. Alalla viime aikoina toteutetut uudistukset ja toimenpiteet eivät toistaiseksi ole johtaneet merkittäviin tuloksiin. Laajemmin tarkasteltuna työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantaminen on tärkeää niiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi.

               (12)Terveydenhuoltoon liittyviä haasteita on edelleen. Niillä on negatiivinen vaikutus tuottavuuteen, talouden kilpailukykyyn ja elämänlaatuun. Terveyspalveluiden tarjonta on yhä liian sairaalakeskeistä, minkä vuoksi olisi panostettava enemmän perusterveydenhuoltoon. Resurssien rationalisoinnin jatkaminen sekä sairaalahoidon ja perusterveydenhuollon laadun parantamiseen tähtäävät toimenpiteet ovat avainasemassa terveydenhuollon tehostamiseksi. Sairauksien ehkäisemistä ja terveyden edistämistä koskevien politiikkatoimien tavoitteena on ehkäistä terveysriskejä tehokkaammin ja nopeammin. Nämä toimet ovat kuitenkin vielä pienimuotoisia, ja monialainen yhteistyö on kehittymätöntä. Lisäksi tulosvastuullisuus on puutteellista kuntatasolla. Terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuutta rajoittavat liian suuri turvautuminen potilailta perittäviin maksuihin, liian vähäiset terveysmenot ja resurssien tehoton kohdentaminen.

               (13)Köyhyyden tai syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten huomattava osuus sekä suuret tuloerot ovat edelleen merkittävä haaste Liettualle ja heikentävät sen talouskasvunäkymiä. Ne uhkaavat myös sosiaalista koheesiota ja voivat lisätä maastamuuttoa. Talouskasvun jatkumisesta huolimatta ikääntyneisiin, vammaisiin, lapsiin, yksinhuoltajiin ja työttömiin kohdistuu suurin köyhyys- ja syrjäytymisriski. Liettuan vero- ja etuusjärjestelmän korjaava vaikutus on EU:n vähäisimpiä. Vaikka joitain merkittäviä alustavia toimia on toteutettu köyhyyden ja tuloerojen torjumiseksi, Liettualla on vielä paljon tehtävää saavuttaakseen EU:n köyhyyttä ja tuloeroja koskevat keskiarvot. Pienituloisten palkansaajien suhteellisen suuri verokiila saattaa vähentää halukkuutta työntekoon ja lisätä köyhyyden ja epätasa-arvon riskiä. Köyhyyttä ja epätasa-arvoa voitaisiin vähentää edistämällä erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja pienituloisten osallistumista työmarkkinoille ja lisäämällä vero- ja etuusjärjestelmän korjaavaa vaikutusta, jota tuettaisiin tehokkaammalla veronkannolla. Tällaisten toimenpiteiden avulla voitaisiin lisätä myös sosiaalista oikeudenmukaisuutta.

               (14)Tuottavuuden kasvu, joka oli ollut vaimeaa vuodesta 2012 alkaen, elpyi vuonna 2017, mikä helpotti kustannuskilpailukykyyn kohdistuvia paineita. Tämä myönteinen kehitys perustuu kuitenkin suurelta osin yksityiseen sektoriin. Julkisten investointien tehokkuuden parantamisessa on edistytty vain rajoitetusti. Erityisesti julkisten T&K-menojen tehokkuus on edelleen heikkoa ja yritysten ja tiedemaailman välinen yhteistyö on vähäistä. Lisäksi julkiset investoinnit tutkimus- ja kehitystoimintaan supistuivat huomattavasti vuonna 2016. Tutkimus- ja innovointipolitiikan hajanainen koordinointi ja hallinnointi johtavat tehottomuuksiin ja estävät yrityksiä saamasta täyttä hyötyä erinäisistä tukiohjelmista. Lisätoimet julkisen tutkimussektorin organisoinnin ja rahoituksen meneillään olevan uudistuksen toteuttamiseksi auttanevat hyödyntämään saatavilla olevia resursseja paremmin.

               (15)Liettua on vahvistanut korruptiontorjuntakehystään hyväksymällä lainsäädäntöä lobbauksesta ja väärinkäytösten paljastajien suojasta sekä julkisen että yksityisen sektorin työntekijöiden osalta. Lainsäädännön täytäntöönpano on kuitenkin haasteellista.  Terveydenhuoltoalan korruptio antaa edelleen aihetta huoleen hallituksen korruptionvastaisen ”puhtaat kädet” -ohjelman tuottamista hyvistä tuloksista huolimatta.

               (16)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Liettuan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.parantaa verosäännösten noudattamista ja laajentaa veropohjaa sellaisiin lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta; varmistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden samalla kun se parantaa eläkkeiden riittävyyttä;

               2.parantaa koulutuksen, myös aikuiskoulutuksen, laatua, tehokkuutta ja työmarkkinarelevanssia; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän tuloksellisuutta jatkamalla siirtymistä sairaalahoidosta avohoitoon, vahvistamalla sairauksien ehkäisemiseen tähtääviä toimenpiteitä, myös paikallistasolla, ja parantamalla hoidon laatua ja lisäämällä kohtuuhintaisuutta; kehittää vero- ja etuusjärjestelmää köyhyyden ja tuloerojen vähentämiseksi;

               3.edistää tuottavuuden kasvua parantamalla julkisten investointien tehokkuutta, varmistamalla, että hallitus koordinoi tutkimus- ja innovointipolitiikkaa tehokkaasti, ja vähentämällä niiden julkisten toimenpiteiden puutteita ja tehottomuutta, joilla tuetaan tiedemaailman ja teollisuuden välistä yhteistyötä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 414 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 213 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 415 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Luxemburgin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Luxemburgin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Luxemburg kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Luxemburgin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Luxemburgia koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Luxemburg toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden ylijäämän supistuvan 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja rahoitusaseman paranevan sen jälkeen melko tasaisesti niin, että ylijäämä olisi 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan ennustetaan pysyvän reilusti alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen). Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa vuoteen 2020 ulottuvalla ajanjaksolla ja uskottava sen jälkeen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2018 olevan 0,8 prosenttia ja vuonna 2019 0,3 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä on erityisesti vuoden 2019 osalta alhaisempi luku kuin vuoden 2018 vakausohjelmassa esitettiin, mutta ylittää silti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Luxemburgin ennustetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Luxemburgin talous jatkaa tervettä kasvua, ja tulokset ovat olleet euroalueen keskiarvoa parempia vuoden 2009 maailmanlaajuisesta taantumasta alkaen. Rahoitusala on yhä keskeinen talouskasvun vauhdittaja, ja se on edelleen terve ja kannattava. Tämä näkyy vahvana ylijäämänä sekä palvelutaseessa että vaihtotaseessa. Ulkoisen sektorin suhteellinen vaikutus reaalisen BKT:n kasvuun oli keskimäärin 61 prosenttia vuosina 2013–2016, vaikka kauppataseet olivat toistuvasti negatiivisia. Luxemburg on nettovelkoja muuhun maailmaan nähden, ja vuoden 2016 lopussa ulkomaisten varojen ja velkojen bruttomäärä oli 10,5 biljoonaa euroa. Lisäksi kansalliset viranomaiset ovat panneet täytäntöön makrovakaus- ja valvontatoimenpiteitä, ja asianomaiset rahoituksen välittäjät mukautuvat muuttuvaan kansalliseen ja EU:n toimintakehykseen.

               (8)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Maan rahoitussektorin suuruudesta huolimatta osinko-, korko- ja rojaltimaksujen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Suurin osa suorista ulkomaisista sijoituksista on erillisyhtiöiden hallussa. Koska EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suoritettavista korko- ja rojaltimaksuista ei kanneta lähdeveroa ja koska osinkomaksut on vapautettu lähdeverosta tietyissä olosuhteissa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Komissio panee merkille Luxemburgin toteuttaman myönteisen toimen (kansainvälisten sääntöjen mukaisen patenttiboksijärjestelmän hyväksyminen). Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

               (9)Luxemburgin viranomaiset ovat useiden vuosikymmenten ajan aktiivisesti pyrkineet monipuolistamaan taloutta kehittämällä tiettyjä toimialoja, kuten tieto- ja viestintäteknologian alaa ja avaruusalaa. Koska työvoimakustannukset ovat maassa suuret, toiminnalla, joka tuottaa suuremman arvonlisäyksen, on potentiaalia vapauttaa vaihtoehtoisia kasvun lähteitä. Tämän vuoksi Luxemburgin talouden monipuolistamisen onnistuminen riippuu paljolti toimialoista, joihin työvoimakustannusten taso ei vaikuta yhtä paljon. Ne perustuvat pitkälti tutkimukseen ja innovointiin, jotka ovat yleensä teknologiapainotteisia ja osaamisvaltaisia. Tätä strategiaa on hiljattain vahvistettu. Näiden painopistealojen kehittämiseksi toteutetaan parhaillaan suuria julkisia investointihankkeita, joihin sisältyy muiden toimenpiteiden ohella T&K-sääntelyä ja markkinoiden sääntelyä. Luxemburg on vuosien 2000 ja 2016 välillä viisinkertaistanut julkiset T&K-menonsa, jotka ovat nyt 0,60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden investointien ansiosta maa on kehittänyt nopeasti hyvin toimivan julkisen tutkimusjärjestelmän. Vaikka julkiset T&K-investoinnit ylittävät euroalueen keskiarvon, yksityiset T&K-investoinnit ja Euroopan innovaatioiden tulostaulussa mitattu innovointisuorituskyky ovat edelleen heikentyneet. Luxemburgin talouden rakenne selittää osittain yritysten alhaisemman T&K-intensiteetin kansainvälisessä vertailussa, sillä yritykset, joiden osuus Luxemburgin BKT:stä on suurin (palvelut ja erityisesti rahoitusala) investoivat perinteisesti vähemmän T&K:hon. Tämä kehityssuuntaus on kuitenkin selvempi Luxemburgissa verrattuna EU:n keskiarvoon, ja yritysten T&K-intensiteetti on laskenut 0,64 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, kun se oli 1,5 prosenttia vuonna 2000. Yksityisten investointien laskusuuntaus osoittaa, että tällä osa-alueella on vielä esteitä. Se viittaa myös siihen, että julkisilla T&K-toimilla ei ole vipuvaikutusta yritysten investointeihin. Näin ollen julkisten tutkimusvalmiuksien lisääminen on integroitava paremmin osaksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa innovointiekosysteemiin. Vuonna 2017 hyväksyttiin uusi laki, jolla uudistetaan tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin tukijärjestelmät ja laajennetaan saatavilla olevan julkisen tuen soveltamisalaa.

               (10)Luxemburgin ei odoteta saavuttavan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaa vuoden 2020 tavoitettaan. Ilmansaasteet ja liikenneruuhkat ruuhkahuippujen aikana ovat suuria ongelmia Luxemburgissa, ja ne nostavat typpidioksidipitoisuuksia ja kasvihuonekaasupäästöjä. Vuonna 2015 yli puolet kasvihuonekaasupäästöistä oli peräisin liikenteestä. Liikennepolttoaineiden alhainen verotus, työsuhdeautojen suuri määrä ja korkeat asuntojen hinnat ovat tärkeimpiä autoilua ja rajatyöntekijöiden määrän kasvua lisääviä tekijöitä. Liikennepolttoaineiden verokannat kuuluvat EU:n alhaisimpiin. Ne kannustavat lisäämään polttoaineen kulutusta ja lisäävät myös valtioiden rajat ylittävää myyntiä. Viimeaikaiset toimenpiteet ovat kuitenkin edistäneet kestävämmän liikkuvuuden kehittämistä. Tilannetta ovat parantaneet erityisesti vuoden 2016 verouudistus, mutta myös huomattavat investoinnit julkiseen liikenteeseen. Kaikkein kiireellisimmät haasteet liittyvät erityisesti rautatieinfrastruktuurin täydentämiseen ja uudistamiseen.

               (11)Luxemburg on sitoutunut vähentämään lainsäädännöllisiä rajoituksia yrityspalvelujen alalla. Viimeaikaisissa toimenpiteissä on erityisesti keskitytty arkkitehdin ja insinöörin ammatteihin, ja lisäuudistuksista näitä kahta ammattia koskevien rajoitusten vähentämiseksi entisestään on jo ilmoitettu. Lisäksi maaliskuussa 2017 annetulla niin sanotulla omnibus-lailla otettiin käyttöön hallinnon yksinkertaistamistoimia (jotka mahdollistavat hallintomenettelyjen horisontaalisen tarkastelun). Yrityspalvelusektorilla on kuitenkin edelleen sääntelyesteitä. Ammatillisia vastuuvakuutuksia koskevien vaatimusten vastaavuuden arviointia varten ei ole erityistä menettelyä, jonka avulla voitaisiin hyväksyä muista jäsenvaltioista peräisin olevien palveluntarjoajien vastaava vakuutussuoja. Tämä voi aiheuttaa rajoituksia. Erityisesti asianajajan ammattia säännellään tavalla, joka on erittäin rajoittava verrattuna EU:n keskiarvoon. Säännellyn toiminnan laajuus vaikuttaa asianajajien ja muiden palveluntarjoajien mahdollisuuksiin tarjota oikeudellisia neuvontapalveluja, etenkin verkkopalveluja. Muihin rajoituksiin kuuluvat oikeudellista muotoa ja osakkeenomistusta koskevat vaatimukset, esteettömyyssäännöt ja monialatoimintaa koskevat rajoitukset.

               (12)Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen huolenaihe, koska väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten ennustetaan kasvavan. Huollettavien vanhusten osuuden väestöstä ennustetaan kasvavan Luxemburgissa voimakkaasti vuoteen 2070 mennessä, ja sosiaaliministeriön viimeisimpien ennusteiden mukaan eläkejärjestelmä muuttuu alijäämäiseksi vuoteen 2023 mennessä. Eläkejärjestelmän aikaisemmat ja nykyiset ylijäämät on kuitenkin talletettu, ja karttuneiden rahastojen ansiosta järjestelmä pysyisi elinkelpoisena vielä sitä seuraavat 20 vuotta. Vuonna 2018 julkaistun ikääntymisraportin mukaan ikääntymiseen liittyvien kustannusten odotetaan kasvavan 13 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2070, mikä ylittää kestävän kehityksen raja-arvot. Kasvu johtuu etenkin eläkkeistä (8,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Pitkäaikaishoitomenojen osuus suhteessa BKT:hen on yksi jäsenvaltioiden suurimmista. Vuonna 2017 hyväksytystä uudistuksesta huolimatta osuuden ennustetaan kasvavan 3 prosenttiyksikköä nykyisestä tasosta vuoteen 2070 mennessä.

               (13)Ikääntyneiden työllisyysaste on erityisen alhainen, ja tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan parantaa heidän työllistettävyyttään ja työmarkkinamahdollisuuksiaan. Tämä on tärkeää myös julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Varhaiseläkejärjestelmät, jotka kannustavat työntekijöitä jättämään työelämän, ovat edelleen yleisiä, ja 59,2 prosenttia myönnetyistä uusista eläkkeistä on varhennettuja vanhuuseläkkeitä. Joulukuussa 2017 hyväksyttiin laki yhden varhaiseläkejärjestelmän poistamisesta, mutta sen nettovaikutus keskimääräiseen tosiasialliseen eläkeikään ja menoihin on epävarma, koska se lieventää muiden varhaiseläkejärjestelmien ehtoja. Tämä heikko työmarkkinatulos voi johtua osittain myös siitä, että työnteolla on taloudellisia pidäkkeitä, jotka ovat suhteellisen suuria tämän ryhmän osalta. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden edistäminen edellyttää kattavaa strategiaa, johon sisältyy toimenpiteitä, joilla autetaan työntekijöitä pysymään työelämässä pidempään. Parlamentille huhtikuussa 2014 esitettyä lakiehdotusta, jonka tavoitteena on kannustaa yli 150 työntekijän yrityksiä palkkaamaan ikääntyneitä työntekijöitä ja pitämään heidät töissä ikäjohtamistoimenpiteiden avulla, ei ole vielä hyväksytty parlamentissa. Koulutuksen alalla Luxemburgin on puututtava opiskelijoiden sosioekonomisella taustalla koulutustuloksiin olevaan voimakkaaseen vaikutukseen. Tämä on myös tärkeää, jotta voidaan vastata pitkälle erikoistuneen osaamisen suureen kysyntään.

               (14)Kiinteistöhinnat ovat jatkaneet nousuaan. Tämä saattaa heikentää Luxemburgin kykyä houkutella ammattitaitoista työvoimaa, josta suuri osa on ulkomaalaisia, ja pitää se maassa. Hintapaineita syntyy siitä, että asuntojen tarjonta ja kysyntä eivät kohtaa. Tarjontapuolella maa-alueiden riittämätön saatavuus ja yksityisten omistajien puutteelliset kannustimet myydä maa-alueita tai rakennuksia näyttävät muodostavan pullonkaulan uusien asuntojen rakentamiselle. Lisätoimet ovat tarpeen, jotta voidaan edistää asuntoinvestointeja lisäämällä kannustimia, joilla edistetään kiinteistöjen myyntiä, parantamalla hallintomenettelyjä rakennuslupien myöntämiseksi ja tarjoamalla kohtuuhintaisia yhteiskunnan tukemia asuntoja. Äskettäin hyväksytty kiinteistökauppojen luovutusvoittoja koskeva verouudistus ja sosiaalisen asuntotuotannon ohjelman päivittäminen eivät todennäköisesti lisää asuntotarjontaa, kun otetaan huomioon jatkuva suuntaus kohti korkeampia hintoja. Kysyntäpuolella suuri väestömäärä ja työllisyyden kasvu nostavat hintoja. Asuntomarkkinoiden tilanne myös pahentaa liikenneruuhka- ja saasteongelmaa. Lisäksi asuntojen hintojen nousu vaikuttaa kotitalouksien velkaantumiseen, mikä herättää huolta kotitalouksien velan kestävyydestä. Kotitalouksien velkaantuneisuus on kasvanut nopeasti viimeisten 10 vuoden aikana, ja se nousi noin 165 prosenttiin käytettävissä olevista tuloista vuonna 2016. Tämä on osoitus kiinteistöhintojen inflaatiosta, sillä noin 80 prosenttia kotitalouksien velasta on asuntolainoja. Luxemburgin valvontaviranomaiset ovat kuitenkin ottamassa käyttöön asianmukaisia makrovakaustoimenpiteitä ja noudattavat Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksia mahdollisten haavoittuvuustekijöiden ja rahoitusvakautta uhkaavien riskien vähentämiseksi. Kansallisen järjestelmäriskikomitean ehdotusten perusteella hallitus on myös hiljattain esittänyt joukon toimenpiteitä, joihin sisältyy luotonottorajoituksia. Niiden tarkoituksena on estää kotitalouksien haavoittuvuuden lisääntyminen. Toimenpiteille on kuitenkin saatava vielä parlamentin hyväksyntä.

               (15)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Luxemburgin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Luxemburgille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (16)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.nostaa ikääntyneiden työllisyysastetta parantamalla heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja työllistettävyyttään samalla kun rajoitetaan varhaiseläkkeelle siirtymistä, jotta voidaan parantaa myös eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä;

               2.vähentää edelleen lainsäädännöllisiä rajoituksia yrityspalvelujen alalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 415 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 214 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 430 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta

                  Romaniassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä koordinoimalla talouspolitiikkaansa ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)Kesäkuun 16 päivänä 2017 annetussa neuvoston suosituksessa Romaniaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  2
                nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle. Neuvosto päätteli 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Tästä syystä neuvosto antoi 5 päivänä joulukuuta 2017 Romanialle tarkistetun suosituksen, jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (4)Komission kevään 2018 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2017 toteutumaa koskevien tietojen perusteella vuoden 2017 nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu ylitti selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon. Poikkeama oli merkittävä eli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema heikkeni –3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun vastaava vuoden 2016 luku oli –2,1 prosenttia. Myös tämä viittaa merkittävään poikkeamaan suositellusta rakenteellisesta sopeutuksesta (poikkeama oli 1,7 % suhteessa BKT:hen). Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmi käyvän poikkeaman suuruutta kasvattaa se, että arvio (piste-estimaatti) potentiaalisen BKT:n kasvusta on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Samaan suuntaan vaikuttaa julkisten investointien väheneminen, jonka vaikutus tasoittuu menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa. Kyseisistä eroista huolimatta molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2017.

               (5)Komissio katsoi 23 päivänä toukokuuta 2018 kokonaisarvioinnin perusteella, että Romanian on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Sen vuoksi komissio antoi Romanialle SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               (6)Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvoston olisi annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suositus tarvittavista toimista. Asetuksen mukaan suosituksessa olisi asetettava jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Romanian määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy [15 päivänä lokakuuta 2018]. Romanian olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               (7)Komission kevään 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romania pysyy vuosina 2018 ja 2019 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde alittaa 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen vähimmäissopeutus, jota edellytetään asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vaatimuskaaviossa ja jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2018 että vuonna 2019.

               (8)Romanian rakenteellinen alijäämä kasvoi 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vuoden 2017 kasvu oli 1,2 prosenttia, joten vuoden 2017 rakenteellinen alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Romania siirtyisi takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle vuosien 2016 ja 2017 lipsumisten jälkeen, sopeutuksen vähimmäisvaatimusta olisi täydennettävä pitkäjänteisillä lisätoimilla. Kun otetaan huomioon havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisätoimien ansiosta sopeuttaminen takaisin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta nopeutuu.

               (9)Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman olisi parannuttava 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2018 että vuonna 2019, on johdonmukainen sen pyrkimyksen kanssa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019.

               (10)Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema edelleen heikkenee: negatiivinen muutos on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja vielä 0,4 prosenttia vuonna 2019. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 0,8 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 1,2 prosenttia vuonna 2019, kun tilannetta verrataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaiseen perusskenaarioon.

               (11)Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 3,8 prosenttia vuonna 2019. Luvut ylittävät perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa selvällä marginaalilla 3 prosentin viitearvoa vuosina 2018 ja 2019.

               (12)Koska Romania ei ole noudattanut aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksen viitearvoa ei noudateta, Romanian on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin palauttaakseen finanssipolitiikkansa varovaiselle uralle.

               (13)On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               (14)Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä,

               SUOSITTAA SEURAAVAA:

               (1)Romanian olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tämä vastaa 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen molempina vuosina ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle.

               (2)Romanian olisi käytettävä mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla.

               (3)Romanian olisi raportoitava neuvostolle viimeistään [15 päivänä lokakuuta 2018] toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta. Raportissa esitettävien toimenpiteiden olisi oltava uskottavia ja riittävästi täsmennettyjä. Lisäksi olisi selostettava kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä esitettävä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuosiksi 2018 ja 2019.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 431 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa
            {SWD(2018) 368 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta

                  Unkarissa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä koordinoimalla talouspolitiikkaansa ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               3)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Unkari sopeuttaa julkista talouttaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jollei keskipitkän aikavälin tavoitteeseen päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla.

               4)Komission kevään 2018 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2017 toteutumaa koskevien tietojen perusteella julkisen talouden menojen kasvu (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä) ylitti vuonna 2017 selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan (2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) tarvittavasta rakenteellisesta sopeutuksesta. Rakenteellinen rahoitusasema, joka oli –1,8 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2016, heikkeni –3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä niin ikään viittaa merkittävään poikkeamaan (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kokonaisarvioinnin perusteella kolmella tekijällä oli negatiivinen vaikutus menojen kasvun vertailuarvoon. Nämä olivat liian alhainen keskipitkän aikavälin potentiaalinen kasvu ja liian alhainen BKT-deflaattori, joita oli käytetty vertailuarvon perustana, sekä pysyvästi vaikuttavat tulopuolen toimenpiteet. Kun näiden tekijöiden vaikutus korjataan, menojen kasvun vertailuarvo näyttää ilmentävän julkisen talouden sopeutustarvetta asianmukaisesti, ja se viittaa merkittävään poikkeamaan. Tälle päätelmälle saadaan vahvistus arvioitaessa rakenteellisen rahoitusaseman pilaria, joka niin ikään viittaa merkittävään poikkeamaan senkin jälkeen, kun korkomenojen vähenemisen, investointien volatiliteetin ja odottamattomien tulojen vaikutukset on otettu huomioon. Kokonaisarvioinnin perusteella päätellään sen vuoksi, että vuoden 2017 osalta havaittu poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta on merkittävä.

               5)Komissio katsoi [23 päivänä] toukokuuta 2018 kokonaisarvioinnin perusteella, että Unkarin on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja antoi sen vuoksi Unkarille SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla varoituksen.

               6)Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvoston olisi annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suositus tarvittavista toimista. Asetuksen mukaan suosituksessa olisi asetettava jäsenvaltiolle enintään viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Unkarin määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2018. Unkarin olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               7)Unkarin rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2017 poikenneen 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevasta rakenteellisesta rahoitusasemasta, joka on –1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen tuotantokuiluarvion perusteella Unkarin suhdannetilanne on vuonna 2018 hyvä. Unkarin julkisen talouden velkasuhde ylittää 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen vähimmäissopeutus, jota edellytetään asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vaatimuskaaviossa, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee entisestään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 edellyttää sen vuoksi, että on hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon. Koska vaadittu vähimmäissopeutus edellyttää merkittäviä rakenteellisia vakauttamistoimia, on asianmukaista olla vaatimatta vähimmäissopeutuksen (1 prosenttia suhteessa BKT:hen) lisäksi muita sopeuttamistoimia.

               8)Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman on parannuttava 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saa olla enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018.

               9)On asianmukaista julkistaa tämä suositus.

               10)Jotta Unkari saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa juoksevien menojen kehitystä huolellisesti,

               SUOSITTAA SEURAAVAA:

               (1)Unkarin olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018. Tämä vastaa 1 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Unkarin tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle.

               (2)Unkarin olisi käytettävä mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla.

               (3)Unkarin olisi raportoitava neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta. Raportissa esitettävien toimenpiteiden olisi oltava uskottavia ja riittävästi täsmennettyjä. Lisäksi olisi selostettava kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä esitettävä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2018.

               Tämä suositus on osoitettu Unkarille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel23.5.2018
            COM(2018) 422 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Romaniaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (3)Romania toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 10 päivänä toukokuuta 2018 ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 14 päivänä toukokuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (5)Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä on 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuu tämän jälkeen asteittain siten, että se on 1,45 prosenttia vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei odoteta saavutettavan viimeistään vuonna 2021 eli ohjelmakauden loppuun mennessä. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan –2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen odotetaan jäävän alle 40 prosentin vuoteen 2021 asti. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, ei ole riittävästi täsmennetty.

               (6)Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romania poikkesi merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto suositteli 16 päivänä kesäkuuta 2017 Romanialle tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta ja antoi tarkistetun suosituksen. Neuvosto pyysi uudessa suosituksessa Romaniaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi XX päivänä kesäkuuta 2018, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Lisäksi vuoden 2017 toteutumatietojen perusteella katsottiin, että Romania poikkesi vuonna 2017 suositellusta sopeutuksesta merkittävästi. Komissio antoi Romanialle SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan nojalla 23 päivänä toukokuuta 2018 varoituksen sillä perusteella, että maa on poikennut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuraltaan vuonna 2017. Neuvosto antoi XX kesäkuuta 2018 uuden suosituksen, jonka mukaan Romanian oli toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on vuonna 2018 enintään 3,3 prosenttia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suosituksesta poiketaan vuonna 2018.

               (7)Neuvosto antoi XX päivänä kesäkuuta 2018 Romanialle suosituksen, jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan vuonna 2019. Lisäksi komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen odotettiin olevan 3,4 prosenttia vuonna 2018 ja 3,8 prosenttia vuonna 2019. Tämä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo voimakkaasti heikkenevien julkisen talouden näkymien perusteella, että vuonna 2018 tarvitaan merkittäviä lisätoimia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi Romanialle XX päivänä kesäkuuta 2018 osoitetun suosituksen mukaisesti, jotta merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta voitaisiin korjata.

               (8)Romanian talousarvion suunnittelussa jätetään säännöllisesti huomiotta julkisen talouden kehyksen rajoitteet, vaikka finanssipolitiikan olisi tarpeen olla vastuullista. Finanssipoliittinen sopimus saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä Romanian finanssipoliittista vastuuta koskevalla lailla. Sen säännöt on laadittu hyvin, mutta ne sivuutetaan tällä hetkellä käytännössä. Rakenteellinen alijäämä oli vuonna 2016 yli keskipitkän aikavälin tavoitteen, eli Romania rikkoi alijäämäsääntöä. Sekä vuonna 2017 että vuonna 2018 talousarvion tavoitteena on ollut julkisen talouden alijäämä, joka on lähes 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä osoittaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenevän säännön vastaisesti. Kummassakaan vuonna 2017 annetussa lisätalousarviossa ei noudatettu sääntöjä, joilla kielletään julkisen talouden alijäämän ja perusalijäämän enimmäismäärien korotukset sekä henkilöstömenojen ja julkisten menojen kokonaismäärän korotukset meneillään olevan varainhoitovuoden aikana. Lisäksi aiempien vuosien tapaan finanssipoliittinen strategia toimitettiin parlamentille vuonna 2017 paljon lakisääteisen määräajan jälkeen, eikä se näin ollen tarjonnut pidemmän aikavälin perspektiiviä talousarvion suunnitteluun.

               (9)Verosäännösten noudattaminen on edelleen vähäistä erityisesti arvonlisäveron osalta. Romania on edistynyt viime vuoden aikana vain vähän verosäännösten noudattamisen ja veronkannon vahvistamista koskevien toistuvien maakohtaisten suositusten toteuttamisessa. Arvonlisäverosta teoreettisesti odotetun ja tosiasiallisesti saadun tulon välinen ero on edelleen hyvin suuri. Viranomaiset ottivat verosäännösten noudattamisen parantamiseksi käyttöön mahdollisuuden suorittaa maksu erissä. Tämä on vapaaehtoista lukuun ottamatta maksukyvyttömiä yrityksiä ja veronmaksajia, joilla on merkittävästi maksamattomia arvonlisäverosta muodostuvia verovelkoja. Toimenpide ei kuitenkaan ole johtanut merkittäviin tuloksiin. Veroviranomaisen tietoteknisiin järjestelmiin liitettyjen sähkökäyttöisten kassakoneiden käyttöönotto on edelleen kesken.

               (10)Finanssisektorin terveys on parantunut edelleen, mutta eräät seikat edellyttävät seurantaa. Pankkisektori on hyvin pääomitettu ja omaisuuserien laatu parantunut. Useat lainsäädäntöaloitteet edellyttävät kuitenkin tiukkaa seurantaa, sillä on vaarana, että ne vaikuttavat haitallisesti järjestämättömien lainojen luovutukseen, luottovastuisiin ja investointeihin. Ennakkoon rahastoivien toisen pilarin eläkerahastojen maksujen vähentäminen hiljattain helpotti lyhyellä aikavälillä julkisen talouden ongelmia, mutta sillä voi olla kielteisiä vaikutuksia pääomamarkkinoiden kehittymiseen.

               (11)Työmarkkinaolosuhteet ovat kiristyneet, sillä työllisyysaste on noussut ja työvoima vähentynyt väestön ikääntymisen ja maastamuuton vuoksi. Samaan aikaan Romaniassa on merkittävästi käyttämätöntä työvoimapotentiaalia. Useilla ryhmillä, esimerkiksi nuorilla, romaneilla, pitkäaikaistyöttömillä ja vammaisilla, on vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Romania edistyi viime vuonna vain vähän maakohtaisessa suosituksessa, joka koski kohdennettujen aktivointitoimien ja integroitujen julkisten palvelujen vahvistamista siten, että keskitytään työmarkkinoilla vaikeimmin työllistyviin henkilöihin. Vaikka liikkuvuusjärjestelyjen taloudellisia kannustimia on lisätty, osallistuminen aktiiviseen työvoimapolitiikkaan on jäänyt hyvin vähäiseksi ja hallinnolliset rasitteet ovat suuria. Julkisilla työllistämisohjelmilla, joihin liittyy paikallista etua, ei ole lisätty tarkoituksenmukaista osaamista tai tuettu siirtymistä tavanomaisiin työsuhteisiin kovinkaan hyvin. Pitkäaikaistyöttömille ja sosiaaliapua saaville ei ole palveluohjausta. Yhteistyö ulkoisten palveluntarjoajien sekä julkisten työvoimapalvelujen ja sosiaali- ja opetuspalvelujen tarjoajien välillä on ollut vähäistä.

               (12)Köyhyys- ja syrjäytymisvaara on hyvin suuri. Erityisesti tämä koskee lapsiperheitä, vammaisia, romaneja ja maaseutuväestöä. Tuloerot ovat edelleen suuria ja johtuvat muun muassa vero- ja etuusjärjestelmien heikosta vaikutuksesta markkinatulojen eriarvoisuuden vähentämiseen. Sosiaalietuuksien perustana olevaa viiteindeksiä, jonka perusteella sosiaalietuudet lasketaan, ei ole päivitetty vuoden 2008 jälkeen. Vähimmäistoimeentulotukea koskevan lain oli tarkoitus tulla voimaan vuonna 2018. Se olisi parantanut sosiaaliavun kattavuutta ja riittävyyttä. Sen voimaantuloa kuitenkin lykättiin yli vuodella. Naisten alhaisempi eläkeikä johtaa vähäisempiin eläkeoikeuksiin, pahentaa vanhuusiän köyhyyttä ja lisää sukupuolten välistä työllisyyseroa.

               (13)Työmarkkinaosapuolet ovat olleet hyvin vähän mukana taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa. Niiden näkemykset jätetään usein huomiotta jopa silloin kun ne ovat kaikki samaa mieltä. Romanian keskitetyn sopimisen kehys ei ole suotuisa hyvin toimivan työmarkkinasuhteiden järjestelmän kehittymiselle. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle on tyypillistä, että keskitetty sopiminen on vähäistä erityisesti toimialatasolla, ja ammattiliittoihin ja työnantajajärjestöihin kuuluminen on harvinaista. Tehokkaamman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun suurimpia esteitä ovat korkea edustavuuskynnys ja toimialojen epämääräiset määritelmät. Lakimuutokset kehyksen parantamiseksi ovat tähän mennessä edenneet vain vähän.

               (14)Vähimmäispalkkaa on korotettu viime vuosina useita kertoja harkinnanvaraisesti. Vähimmäisnettopalkka on noussut vuoden 2015 jälkeen yhteensä 60 prosenttia. Vuonna 2017 noin 30 prosenttia työntekijöistä ansaitsi vähimmäispalkkaa, mikä osoittaa, että palkkajakauma on hyvin kapea. Työmarkkinaosapuolet ovat tukeneet ehdotusta vähimmäispalkan nostamisen objektiivisesta määrittelymekanismista, mutta hallitus ei ole ottanut sitä käyttöön.

               (15)Osaamistarjonta ei pysy talouden tarpeiden tahdissa. Perus- ja digitaalisten taitojen alhaisella osaamistasolla on haitallinen vaikutus kilpailukykyyn, työllistymiseen ja lähentymiseen. Aikuiskoulutukseen osallistuminen on ollut hyvin vähäistä. Käytössä ei ole mekanismia, jolla aktiivinen työvoimapolitiikka saatettaisiin vastaamaan osaamisen kysyntää. Myös valmius ennakoida tulevia tarpeita ja arvioida uuden teknologian odotettavissa olevaa vaikutusta on heikko. Ammatillinen koulutus on vaihtoehtona edelleen vasta toisella sijalla, eikä sitä ole mukautettu työmarkkinoiden tarpeisiin eikä alueellisiin tai sektorikohtaisiin erikoistumisstrategioihin.

               (16)Koulutusjärjestelmän heikko suorituskyky aiheuttaa suurta eriarvoisuutta mahdollisuuksien suhteen ja vaikuttaa Romanian pitkän aikavälin kasvunäkymiin. Laadukkaan yleisopetuksen tarjoaminen ja mahdollistaminen on edelleen haasteellista, erityisesti romaneille ja maaseudulla asuville lapsille. Valvontamenetelmää koulujen eriytymiseen puuttumiseksi ei ole vielä kehitetty. Koulupudokkaiden osuus pienenee, mutta on edelleen suuri. Parhaillaan ollaan kehittämässä varhaisvaroitusjärjestelmää niiden lasten tunnistamiseksi, jotka ovat alttiita keskeyttämään koulunkäynnin, mutta opetuksen tasoon panostaminen on heikkoa. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, koulu- ja korkeakouluopetuksen laadunvarmistus on haasteellista. Korkea-asteen tutkintojen määrä on hyvin pieni. Koulutukseen investoidaan verrattain vähän, ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevia kouluja ei tueta asianmukaisesti.

               (17)Väestön terveystilanne on parantunut, mutta alittaa edelleen EU:n standardit. Terveydenhuoltopalvelujen saatavuus muodostaa jatkuvasti haasteen, ja sillä on kielteistä vaikutusta lasten kehitykseen, työvoiman työllistyvyyteen ja terveenä ikääntymiseen. Terveydenhuoltojärjestelmän tuloksellisuutta rajoittaa vähäinen rahoitus ja resurssien tehoton käyttö, ja lääkäreitä ja sairaanhoitajia on merkittävästi liian vähän. Pääsyä terveydenhuollon piiriin rajoittaa epävirallisten maksujen yleisyys ja pitkät välimatkat terveydenhuollon infrastruktuuriin. Romania on edistynyt jonkin verran maakohtaisessa suosituksessa kitkeä epäviralliset maksut, ja valvontamekanismia ollaan toteuttamassa, vaikka sen todellista vaikutusta ei ole vielä arvioitu. Maakohtaisessa suosituksessa, joka koskee siirtymistä avohoidon käyttöön, on toistaiseksi edistytty vain vähän. Painopisteiden jatkuva muuttuminen ja investointien huono suunnittelu haittaavat kansallisen terveydenhuoltostrategian meneillään olevaa täytäntöönpanoa.

               (18)Strateginen suunnittelu, julkinen kuulemisprosessi ja lainsäädännön vaikutusten arviointi toteutetaan edelleen heikosti suunniteltaessa, toteutettaessa ja valvottaessa politiikkatoimia. Tämä heikentää sääntelyn tasoa ja ennakoitavuutta. Lisäksi lainsäädännön, esimerkiksi verolain, jatkuva muuttaminen on taakka liiketoimintaympäristölle. Sidosryhmät ovat heikosti mukana uudistusten suunnittelemisessa ja toteuttamisessa. Aitoa vuoropuhelua käytetään harvoin, vaikka tähän on olemassa soveltuvat institutionaaliset rakenteet. Mekanismissa, jolla sidosryhmien mielipiteet otetaan huomioon julkisessa kuulemisessa, ei varmisteta niihin liittyviä asianmukaisia jatkotoimia. Tästä on esimerkkinä se, ettei työmarkkinaosapuolten hiljattain esittämää ehdotusta objektiivisen mekanismin käyttöönotosta vähimmäispalkan korotuksia varten otettu huomioon, vaikka sillä olisi edistetty maakohtaisen lausunnon toteuttamista. Julkishallinnon uudistamisessa ei saavutettu konkreettisia tuloksia. Julkishallinnon henkilöstöhallintoa koskevan lainsäädännön hyväksyminen on viivästynyt. Hallituksen pääsihteeristöllä on rajoitettu rooli politiikkatoimien suunnittelun laadunvalvonnassa.

               (19)Esimerkiksi liikenteen, jätehuollon ja jätevesialan infrastruktuurin heikko laatu rajoittaa Romanian kasvunäkymiä. Julkiset investoinnit ovat tyypillisesti tehokkuudeltaan heikkoja erityisesti hankkeiden valmistelun ja priorisoinnin osalta. Maanteiden, rautateiden ja vesiväylien infrastruktuuri on edelleen huonokuntoista, ja liikennesektorin uudistaminen etenee hyvin hitaasti. Myös jätehuoltouudistuksessa edetään hitaasti, ja kiinteän jätteen sektori ja jätevesisektori ovat haasteiden edessä. Liikenteen kokonaissuunnitelman ja kansallisen jätehuoltosuunnitelman tarkoituksena on muodostaa vakaa etenemissuunnitelma investoinneille ja lujittaa näiden sektoreiden hallintokapasiteettia, mutta hankkeiden valmistelu on tähän mennessä vastannut strategista suunnittelua vain vähän. Romania on edennyt vain vähän julkisten investointihankkeiden priorisoinnin ja valmistelun parantamista koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamisessa.

               (20)Julkisten hankintojen tehokkuus ja läpinäkyvyys on tärkeää, jos Romania haluaa puuttua keskeisiin politiikkahaasteisiin, joita ovat julkisten varojen käytön tehostaminen, korruption torjunta sekä innovoinnin ja kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen. Romania on edistynyt jonkin verran julkisia hankintoja koskevan strategian täytäntöönpanoa koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamisessa, mutta suunnitelmaa ei ole vielä pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Samaan aikaan julkisten hankintojen tehostamisessa ja strategisen käytön lisäämisessä, tehokkaassa tarkastustoiminnassa ja petostentorjunnassa on haasteita. Toteutettujen toimenpiteiden kestävyys ja uudistusten peruuttamattomuus edellyttävät jatkuvaa seurantaa. Julkisiin hankintoihin liittyvät tehokkuus- ja läpinäkyvyyshaasteet koskevat erityisesti suuria investointeja terveydenhuollon infrastruktuureihin Iaşin, Clujin ja Craiovan aluesairaaloissa.

               (21)Valtionyhtiöillä on keskeinen rooli kriittisen infrastruktuurin sektoreilla, esimerkiksi energia- ja raideliikennesektoreilla. Niiden toiminnalliset ja taloudelliset tulokset ovat kuitenkin heikommat kuin vastaavilla yksityissektorin yrityksillä. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on heikentynyt merkittävästi viime aikoina, ja vuosina 2015 ja 2016 aikaan saatu edistyminen maakohtaisten suositusten suhteen on valunut tyhjiin. Uuden lainsäädännön täytäntöönpano on ollut haparoivaa, ja lisäksi meneillään on pyrkimyksiä vapauttaa useita yrityksiä sen soveltamisalasta. Lisäksi valtionyhtiöiden taloudellisten tietojen julkaiseminen on viivästynyt. Tämän tuloksena tärkeimmät edellytykset julkisten varojen tehokkaalle käytölle heikentyvät ja liikkumavara tehdä vääristyneitä investointipäätöksiä kasvaa. Perustuslakituomioistuin kehotti helmikuussa 2018 parlamenttia poistamaan edellä mainitut vapautukset.

               (22)Koko viime vuoden ajan on tullut esiin tilanteita, joissa Romanian oikeusjärjestelmänsä uudistamisessa ja korkean tason korruption torjunnassa aikaan saama merkittävä kehityksen peruuttamattomuus ja kestävyys on asetettu kyseenalaiseksi. Oikeuslaitoksen riippumattomuus on uhattuna ja oikeudellisiin instituutioihin ja oikeudelliseen kehykseen kohdistuu paineita korruption torjumiseksi, eikä muidenkaan haasteiden suhteen ole edistytty. Vuosien 2016–2020 kansallisessa korruptiontorjuntastrategiassa kehitetään uusia toimenpiteitä korruption estämiseksi ja torjumiseksi. Sen toteuttaminen etenee teknisellä tasolla. Poliittisen tuen on kuitenkin oltava konkreettisempaa, sillä korruptio- ja hallintaongelmia on julkisella sektorilla edelleen kaikilla tasoilla ja ne ovat liiketoimintaympäristön kannalta vaikeimpia haasteita.

               (23)Komissio valvoo yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa edelleen oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa Romaniassa. Tämän vuoksi näitä aloja ei käsitellä Romanian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä myönteisen sosioekonomisen ympäristön kehittymiseksi maassa.

               (24)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (25)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että neuvoston XX päivänä kesäkuuta 2018 antamaa suositusta noudatetaan, jotta voitaisiin korjata merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta; varmistaa, että julkisen talouden kehystä sovelletaan kaikilta osin; vahvistaa verosäännösten noudattamista ja veronkantoa;

               2.saattaa vähimmäistoimeentulotukea koskevan uudistuksen loppuun; parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuutta; varmistaa, että vähimmäispalkka määritellään objektiivisin kriteerein; parantaa ammattitaitojen kehittämistä ja romanien ja maaseudulla asuvien lasten pääsyä laadukkaan yleisopetuksen piiriin; parantaa pääsyä terveydenhuollon piiriin esimerkiksi siirtymällä enemmän avohoitoon;

               3.lisää päätöksenteon ennakoitavuutta valvomalla, että lainsäädännön vaikutusten arviointia käytetään järjestelmällisesti ja tehokkaasti ja että sidosryhmiä kuullaan ja ne ovat mukana uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa; parantaa suurten infrastruktuurihankkeiden valmistelua ja priorisointia ja nopeuttaa niiden toteuttamista erityisesti liikenne-, jätehuolto- ja jätevesialoilla; parantaa julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta; vahvistaa valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 422 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 221 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 433 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa tehdyn päätöksen 2009/414/EY kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa tehdyn päätöksen 2009/414/EY kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 27 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla päätöksellä 2009/414/EY
                  1
                perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan nojalla, että Ranskassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että vuodelta 2008 ilmoitettu julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että se ylitti näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen bruttovelan (joka oli ollut yli perussopimuksessa määrätyn, suhteessa BKT:hen asetetun 60 prosentin viitearvon vuodesta 2003) arvioitiin olevan 66,7 prosenttia vuonna 2008.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  2
                3 artiklan 4 kohdan nojalla Ranskalle komission suositukseen perustuvan suosituksen
                  3
                liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2012. Lisäksi neuvosto asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 27 päivän lokakuuta 2009.

               (3)Neuvosto antoi tämän jälkeen Ranskalle perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 uuden suosituksen, jossa liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2013. Neuvosto katsoi, että Ranska oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen.

               (4)Neuvosto antoi Ranskalle perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 21 päivänä kesäkuuta 2013 uuden suosituksen, jossa liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2015. Neuvosto katsoi, että saatavilla olevien tietojen perusteella ei voitu päätellä, ettei tuloksellisia toimia ollut toteutettu, vaan että odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen.

               (5)Neuvosto antoi tämän jälkeen Ranskalle perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 10 päivänä maaliskuuta 2015 uuden suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2017 mennessä. Neuvosto vahvisti 10 päivän kesäkuuta 2015 määräajaksi, johon mennessä Ranskan oli esitettävä yksityiskohtainen selvitys toteutetuista toimista.

               (6)Komissio päätteli 1 päivänä heinäkuuta 2015, että Ranska odotettavasti saavuttaa julkisen talouden alijäämätavoitteensa sekä vuoden 2015 että vuoden 2016 osalta mutta että julkisen talouden ennustetun sopeutuksen odotetaan kaikkien laskelmien mukaan jäävän suosituksesta sekä vuoden 2015 että vuoden 2016 osalta. Sen vuoksi komissio katsoi tuloksellisten toimien arviointia koskevan menetelmän mukaisesti, että menettely oli keskeytettävä.

               (7)Perussopimuksiin liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa tiedot menettelyn täytäntöönpanoa varten. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  4
                3 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

               (8)Neuvoston olisi tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla.
                  5

               (9)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Ranskalta ilmoituksen
                  6
                huhtikuussa 2018, sekä vuoden 2018 vakausohjelman ja komission kevään 2018 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Julkisen talouden alijäämä, joka oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, supistui 2,6 prosenttiin vuonna 2017. Vuoden 2017 talousarviossa asetettuihin tavoitteisiin verrattuna alijäämän supistuminen kyseisenä vuonna oli pääasiassa seurausta lisääntyneistä verotuloista (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), etenkin arvolisävero- ja yhtiöverotuloista.

               –Ranskan hallituksen 25 päivänä huhtikuuta 2018 toimittaman vuosien 2018–2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu ensin 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja kasvaa tämän jälkeen hieman eli 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Komission kevään 2018 talousennusteessa alijäämän odotetaan olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 eli sen odotetaan pysyvän ennustejaksolla alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parani 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Rakenteellinen rahoitusasema on parantunut vuodesta 2015 kumulatiivisesti 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               –Julkisen talouden bruttovelka, joka oli 96,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, kasvoi 97,0 prosenttiin vuonna 2017 lähinnä velkaa kasvattaneiden velkakannan korjauserien vuoksi, sillä reaalikasvun ja inflaation velkaa vähentänyt vaikutus kompensoi pitkälti perusalijäämän ja korkomaksut. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan velkasuhde supistuu 96,4 prosenttiin vuonna 2018 ja 96,0 prosenttiin vuonna 2019 lähinnä suuren nimelliskasvun ansiosta, jonka vaikutus on suurempi kuin perusalijäämän ja korkomaksujen.

               (10)Perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaan neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan oikaistu.

               (11)Neuvoston käsityksen mukaan Ranskan liiallinen alijäämä on oikaistu, ja näin ollen päätös 2009/414//EY olisi kumottava.

               (12)Ranskaan sovelletaan vuodesta 2018 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Ranskan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2009/414/EY.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2009/414/EY, tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa (EUVL L 135, 30.5.2009, s. 19).

                     (2)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

                     (3)

                        Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Ranskan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_en#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        Vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita, jotka talous- ja rahoituskomitea hyväksyi 15 päivänä toukokuuta 2017. Saatavilla osoitteessahttp://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Eurostat on esittänyt varauman Ranskan toimittamien tietojen laadusta. Ensinnäkin Eurostat katsoo, että Ranskan kehitysyhteistyövirasto (Agence Française de Développement) olisi sisällytettävä julkisyhteisöjen sektoriin, mistä olisi seurauksena julkisen velan kasvu. Toiseksi Eurostat katsoo, että valtion AREVAlle vuonna 2017 myöntämää pääomanlisäystä (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) olisi käsiteltävä pääomansiirtona, jolla on vaikutusta alijäämään.