               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 627 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovakian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241
                  2
               , jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti [päivitettiin XX päivänä kesäkuuta 2022] asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu
                  3
               . Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi edellisen 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja jälkimmäisen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön
                  4
               . Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Slovakialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  5
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  6
               , että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun
                  7
               . Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen
                  8
                juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

               (7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia
                  9
               . Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (9)Slovakia toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Slovakia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

               (10)Slovakia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Slovakian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

               (11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Slovakiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  10
               . Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Slovakia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Slovakian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Slovakian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 Slovakian julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu ja että velkakriteeriä on noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka uhkaavat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista syksyllä 2022, kuten se on ilmoittanut.

               (13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Slovakia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Slovakia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Slovakian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 6,2 prosenttiin vuonna 2021. Slovakian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Slovakian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kaikki hallituksen vuosina 2020–2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet eivät kuitenkaan olleet väliaikaisia tai niitä ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Tällaisia toimenpiteitä olivat pääasiassa 13. kuukauden eläkkeen korotukset, vanhempien eläkeiän muutokset, ajoneuvoveron alentaminen ja pankkimaksun peruuttaminen. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 63,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (14)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 5,3 prosenttia vuonna 2023. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on voimakkaampaa eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja reaalisen BKT:n kasvu vuonna 2023 taasen heikompaa eli 3,6 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaation arvioidaan vaikuttavan enemmän yksityiseen kulutukseen ja viennin arvioidaan elpyvän hitaammin. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen 61,6 prosenttiin vuonna 2022 ja 58,0 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi vuonna 2022 ja suurempi vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa optimistisemmasta työmarkkinakehityksen ennakoinnista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 61,7 prosenttia vuonna 2022 ja 58,3 prosenttia vuonna 2023.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovakian talouden potentiaalista kasvua.

               (15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023
                  11
               .

               (16)Neuvosto suositti 18. kesäkuuta 2021, että Slovakia
                  12
                varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Slovakia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

               (17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan kiristävä, +0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä
                  13
               . Slovakia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022
                  14
               . Sen vuoksi Slovakia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyvät kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Inflaatioon nähden viipeellä tapahtuneen indeksoinnin vuoksi suuret julkiset menot (muut sosiaalietuudet kuin luontoissuoritukset) tai palkansaajakorvaukset, kasvavat vuonna 2022 inflaatiota hitaammin ja vaikuttavat kiristävään viritykseen.

               (18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan –0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana
                  15
               . Slovakian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023
                  16
               . Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyvät lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta siirtymään joutuneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

               (19)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,3 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,0 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä ja pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että julkisten menojen (ml. palkansaajakorvaukset ja luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot) kasvu pidetään tulojen kasvua ja BKT:n vakaata nimelliskasvua hitaampana. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan niin, että se kasvaa 58,2 prosenttiin vuonna 2024 ja supistuu 57,3 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

               (20)Slovakian verojärjestelmää voitaisiin uudistaa taloudellisen tehokkuuden parantamiseksi, ympäristön ja julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi sekä oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi samalla kun tuetaan laajempia politiikkatavoitteita. Pienituloisille työhön kohdistuva verorasitus on erityisen suuri verrattuna muihin EU-maihin. Ympäristö- ja omaisuusverotusta ei sitä vastoin hyödynnetä täysimääräisesti. Veroyhdistelmän muuttaminen voisi tukea kasvua ja edistää myös vihreää siirtymää ja ympäristökestävyyttä. Talouden energiaintensiteetti ylittää merkittävästi EU:n keskiarvon, mutta vuonna 2020 ympäristöveroista saadut tulot olivat 2,4 prosenttia eli lähellä EU:n keskiarvoa. Jätehuoltoon ja ilman pilaantumiseen liittyvät ympäristömaksut eivät edistä riittävästi resurssien tehokasta käyttöä eivätkä vähennä ympäristölle ja yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia. Tieveroissa ja ajoneuvojen rekisteröintimaksuissa ei oteta riittävästi huomioon päästöintensiteettiä. Ympäristöveroja ja -maksuja ei ole indeksoitu, joten inflaatio vähentää niistä saatavia tuloja ajan mittaan. Kiinteistöverotuksen osalta juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot olivat suhteellisen alhaiset vuonna 2020 (0,5 % suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo oli 1,2 %). Slovakialla ei tällä hetkellä ole riittäviä tietoja, joilla se voisi päivittää ja indeksoida kiinteistöveropohjan markkina-arvojen mukaisesti ja näin myös osittain hillitä edelleen vahvana jatkuvaa asuntokysyntää ja siihen liittyvää asuntojen hintojen voimakasta nousua. Lisäksi lisätoimet verojen yksinkertaistamiseksi ja verosäännösten noudattamisen parantamiseksi voivat lisätä verotuloja ja siten tukea julkisen talouden kestävyyttä ja parantaa oikeudenmukaisuutta. Parannuksista huolimatta alv-säännösten noudattamisvaje pysyi suurena vuonna 2019 (16,1 % verrattuna 10,4 %:iin EU:ssa). Verohallinnon lisäparannukset, mukaan lukien sähköinen laskutus, esitäytetyt veroilmoitukset ja digitalisaation lisääminen, voisivat auttaa vähentämään verojärjestelmän vuotoja.

               (21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Slovakialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Sitä, että suunnitelmassa ovat vahvoina painopisteinä inklusiivinen koulutus, julkinen hallinto ja tuottavuutta lisäävät investoinnit vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä suunniteltu panos alueellisten erojen kaventamiseen, voidaan pitää kattavana ja riittävänä vastauksena Slovakian kohtaamiin haasteisiin. Vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamishaasteeseen vastataan päättäväisesti ja monenlaisin toimenpitein. Koulutukseen, lastenhoitoon, terveydenhuoltoon sekä tutkimukseen ja innovointiin (T&I) liittyviin pitkäaikaisiin haasteisiin vastataan myös kattavilla toimenpiteillä vakavimpien puutteiden korjaamiseksi (mm. koulutuksen heikko laatu ja vähäinen inklusiivisuus, T&I-politiikan koordinoinnin hajanaisuus, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön riittämättömyys ja T&I-suorituskyvyn heikkous). Suunnitelmassa ehdotetaan lisätoimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan oikeuslaitosta, julkisia hankintoja ja rahanpesun torjuntaa. Jos toimenpiteet hyväksytään ja pannaan täytäntöön asianmukaisia suojatoimia ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien EU:n lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja sidosryhmät asianmukaisesti osallistavalla tavalla, voidaan vastata moniin taustalla oleviin haasteisiin. Useiden uudistusten odotetaan myös parantavan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Kaiken kaikkiaan suunnitelmassa esitetään kunnianhimoisia uudistuksia ja investointeja erityisesti terveydenhuoltoon, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä julkishallintoon, ja näillä pyritään lisäksi edelleen edistämään lähentymistä euroalueella ja vauhdittamaan talouskasvua.

               (22)Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Slovakian suunnitelman kokonaismäärärahoista on 45 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Slovakiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

               (23)Slovakia toimitti kumppanuussopimuksen 8 päivänä huhtikuuta 2022, mutta se ei ole vielä toimittanut muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja.
                  17
                Slovakian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. Erityisesti kilpailukyvyssä ja sosiaali-indikaattoreissa esiintyviin alueellisiin eroihin olisi puututtava käytettävissä olevien eri varojen yhdistelmällä.

               (24)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (25)Vuodesta 2015 lähtien edistyminen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisessä on suurelta osin pysähtynyt. Slovakian talous on hyvin energiaintensiivinen, mikä johtuu osittain siitä, että teollisuus on laajalti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Vuoden 2020 tietojen mukaan Slovakia on erityisen riippuvainen Venäjältä tuotavasta maakaasusta (85 % verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 44 %) ja raakaöljystä (100 % verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 26 %). Kivihiilen osalta riippuvuus Venäjästä on kuitenkin EU:n keskiarvoa pienempi (35 % verrattuna 54 %:iin).
                  18
                Maakaasun osuus energiayhdistelmässä on hieman EU:n keskiarvoa suurempi (24,9 % verrattuna EU:n 24,4 %:iin) samoin kuin kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus (14 % verrattuna EU:n 10,8 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (21,9 % verrattuna EU:n 32,7 %iin). Ydinenergian osuus energialähteiden yhdistelmästä oli 24,6 prosenttia vuonna 2020 (EU:ssa osuus oli 13,1 %). Uusiutuvien energialähteiden nopeampi käyttöönotto auttaisi vähentämään Slovakian riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä ja vähentäisi energiaköyhyyden riskiä energian hintojen noustessa. Markkinasuunnittelun ja uusiutuvien energialähteiden tukemisen alalla on suunnitteilla lisäuudistuksia vuonna 2022 osana elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voidaan nopeuttaa entisestään nostamalla raja-arvoja, joita sovelletaan pienimuotoista uusiutuvaa energiaa koskeviin rakennuslupiin, virtaviivaistamalla hallinnollisia menettelyjä ja lupamenettelyjä keskitetyssä palvelupisteessä, alentamalla verkkoliitäntämaksuja ja parantamalla pääsyä käytettävissä olevaan verkkokapasiteettiin. Aiemmin keskeytetty uusien uusiutuvien energialähteiden liittäminen verkkoon aloitettiin Slovakiassa uudelleen huhtikuussa 2021. Sen on kuitenkin vielä otettava käyttöön ennakoiva mekanismi, joka tarjoaa läpinäkyvää ja luotettavaa tietoa kapasiteetista ajoittain saatavilla olevien uusien uusiutuvien energialähteiden liittämiseksi verkkoon. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kasvavan määrän vuoksi Slovakian olisi nykyaikaistettava siirto- ja jakeluverkkoja, perustettava uusia energiavarastoja ja täydennettävä vihreää vetyä koskevaa sääntelykehystä. Lisäinvestoinnit geotermiseen energiaan, kestäväpohjaiseen biometaaniasemiin ja uusiutuviin vetypohjaisiin ratkaisuihin, jotka täyttävät asiaankuuluvat kestävyyskriteerit, auttaisivat vähentämään maakaasun suurta kotimaista kulutusta. Kaukolämpöjärjestelmien energiatehokkuutta on myös vielä mahdollista parantaa ja ottaa nopeasti käyttöön maakaasun korvaavia uusiutuvia lämmönlähteitä. Hiilestä irtautumista voidaan parantaa myös alueellisella tasolla perustamalla alueellisia kestävän energian keskuksia.

               (26)Energiatehokkuuden alalla tarvitaan lisätoimia. Erityisesti on keskityttävä pitkälle meneviin ja vihreisiin peruskorjauksiin, vähennettävä lämmön kulutusta ja lisättävä investointeja uusiutuviin lämmönlähteisiin (mm. lämpöpumput). Slovakia voisi nopeuttaa rakennusten peruskorjausta houkuttelemalla lisää yksityisiä investointeja paitsi yksityisiin myös julkisiin rakennuksiin, antamalla teknistä apua, parantamalla täytäntöönpanovalmiuksia ja yhden luukun lähestymistapaa sekä investoimalla vihreään osaamiseen. Osaamisen kohtaanto-ongelmat taloudessa edellyttävät lisäksi aikuiskoulutuspolitiikkojen vahvistamista yleisesti ja vihreän siirtymän osalta. Energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja sosiaaliseen asuntotuotantoon tehtävien investointien uudistamiseksi tarvitaan lisätoimia. Lisäksi olisi otettava käyttöön useita sääntely- ja hallintotoimenpiteitä rakennuslupaprosessin nopeuttamiseksi, täytäntöönpanosääntöjen yksinkertaistamiseksi, peruskorjausjärjestelmien mukauttamiseksi sekä koordinoinnin parantamiseksi eri viranomaisten ja rahoitusohjelmien välillä. Lisätoimenpiteillä ja -kannustimilla voitaisiin puuttua teollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten korkeaan energiaintensiteettiin. Tähän sisältyy investointiohjelmia energiatehokkuuden parantamiseksi energiakatselmusten pohjalta. Tukijärjestelmien olisi oltava täydentäviä (esim. hiilestä irtautumisen järjestelmän kanssa), ja niitä olisi tuettava yksityisellä rahoituksella ja rahoitusvälineillä. Slovakian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

               (27)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Slovakia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan sosioekonomisen rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Slovakia voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (28)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  19
                ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (29)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Slovakian osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, REPowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; tekee veroyhdistelmästä tehokkaamman ja osallistavaa ja kestävää kasvua tukevan muun muassa hyödyntämällä ympäristö- ja kiinteistöverotuksen mahdollisuuksia; vahvistaa edelleen verosäännösten noudattamista muun muassa jatkamalla verohallinnon digitalisointia;

               2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa helpottamalla edelleen verkkoon pääsyä ja ottamalla käyttöön toimenpiteitä lupamenettelyjen ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä nykyaikaistamalla sähköverkkoa; vähentää riippuvuutta maakaasusta lämmityksessä ja teollisuudessa; mukauttaa peruskorjauspolitiikkoja rakennusten pitkälle menevien peruskorjausten nopeuttamiseksi ja kannustamiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011).

                     (4)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen
                     yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista, Bryssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, Bryssel 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

                     (8)

                        Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla.

                     (9)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023”, Bryssel 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (12)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Slovakian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 121).

                     (13)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (14)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (15)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (16)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (17)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Slovakian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

                     (19)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 624 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 624 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241
                  3
               , jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitettiin [XX] päivänä kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu
                  4
               . Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi sen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön
                  5
               . Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Romanialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  6
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  7
               , että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia.
                  8
                Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (7)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (8)Romania toimitti 31 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 2021 päätöksen Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä.
                  9
                Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Romania on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

               (9)Romania toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 4 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Romanian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

               (10)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Romaniaa koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  10
               . Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Romania on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Romanian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (11)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Romaniasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022.
                  11
                Komissio päätteli, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti maksutaseeseen, mikä on yhteydessä suuriin julkisen talouden alijäämiin, ja uudelleen esiin tulleisiin kilpailukykyongelmiin.

               (12)Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/509 liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa, koska Romania ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019.
                  12
                Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022.
                  13
                Ottaen huomioon covid-19-pandemiaan liittyvän talouden toimeliaisuuden voimakkaan vähenemisen ja siihen liittyvän elpymistä tukevien finanssipoliittisten toimien tarpeen vuosina 2021 ja 2022 neuvosto antoi 18 päivänä kesäkuuta 2021 Romanialle uuden suosituksen
                  14
                liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2024 mennessä. Romanian olisi saavutettava julkistalouden alijäämätavoite, joka suhteessa BKT:hen on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta, joka on suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024. Menettely jätettiin lepäämään syksyllä 2021 sen jälkeen, kun komissio oli arvioinut tuloksellisia toimia.

               (13)Vuonna 2021 Romanian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 7,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka oli 48,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastasi neuvoston vuodeksi 2021 suosittamaa julkisen talouden alijäämätavoitetta. Rakenteellinen sopeutus vuonna 2021 on 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, eli enemmän kuin suositeltu 0,7 prosenttiyksikköä.

               (14)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa eli 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Erot johtuvat pääasiassa kotitalouksien ostovoimaan vaikuttavasta nopeasta inflaatiosta, kansainvälisestä ympäristöstä johtuvan luottamuksen heikkenemisen vaikutuksesta kulutukseen ja investointeihin sekä nettoviennin negatiivisesta vaikutuksesta, sillä energiahyödykkeiden hintojen odotetaan nousevan edelleen. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta, odotetusta veronkannon tehostumisesta, useimpien julkisen sektorin palkkojen jäädyttämisestä sekä suunnitelmasta pitää tavaroihin ja palveluihin, sosiaaliavustuksiin ja muihin tulonsiirtoihin liittyvien menojen kasvu nimellisen BKT:n kasvuvauhdin alapuolella. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 49,4 prosenttiin vuonna 2022 ja 49,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,5 prosenttia vuonna 2022 ja 6,3 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennustettu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa odotettua suuremmista sosiaali- ja korkomenoista, energian hintojen nousun johdosta toteutettavien toimenpiteiden suuremmaksi arvioidusta nettovaikutuksesta, varovaisemmasta veronkannon odotettuja tuottoja koskevasta oletuksesta sekä siitä, että ohjelman menopuolella ei ole täsmennetty vakauttamistoimenpiteitä. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi eli 50,9 prosenttia vuonna 2022 ja 52,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pääasiassa suuremmista ennakoiduista alijäämistä.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 3,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua.

               (15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut useimmista covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023
                  15
               . Nämä toimenpiteet koostuvat menopuolella pääasiassa vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista ja tulopuolella energiantuottajien ylimääräisten voittojen verotuksesta. Muita toimenpiteitä ovat kotitalouksien ja pk-yritysten energia- ja kaasulaskujen korvausjärjestelmät sekä haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille myönnettävät energiatuet. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällainen toimenpide on muun muassa yleinen energian hintakattoa kotitalouksille. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023
                  16
               . Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) vuonna 2023.

               (16)Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2022 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan –0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 9,6 prosenttia vuonna 2022 eli suurempi kuin suositeltu 1,3 prosenttia. Ennustettu kokonaismenojen kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa eläkkeiden indeksoinnin ja budjetoitujen sosiaalitoimenpiteiden aiheuttamasta sosiaalimenojen kasvusta sekä niiden toimenpiteiden talousarviokustannuksista, joiden tarkoituksena on rajoittaa energian hintoja (vähennettynä tulopuolen toimenpiteillä) ja auttaa selviytymään Ukrainasta paenneiden henkilöiden maahantulosta. Myös välituotekäyttöön liittyvien menojen kasvulla, joka johtuu pääasiassa odotettavissa olevasta korkeasta kuluttajahintainflaatiosta, on merkitystä, joskin vähäisemmässä määrin. Nettomenojen kasvun poikkeama suositukseen nähden on samansuuntainen kuin rakenteellisen sopeutuksen poikkeama, mutta suurempi (nettomenojen kasvun poikkeama on 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja rakenteellisen sopeutuksen poikkeama 2,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Ero selittyy osittain sillä, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan tulot suhteessa BKT:hen ovat vuonna 2022 suuremmat kuin komission kevään 2021 talousennusteen mukaan (0,9 prosenttiyksikköä suuremmat suhteessa BKT:hen). Tämä parantaa rakenteellista rahoitusasemaa mutta ei vaikuta menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2022 asetettuja julkisen talouden tavoitteita.

               (17)Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2023 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,9 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 1,7 prosenttia vuonna 2023 eli enemmän kuin suositeltu 0,9 prosenttia, sillä tavoitteiden saavuttamiseksi ei ole toteutettu konkreettisia toimenpiteitä. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2023 asetettuja julkisen talouden tavoitteita. Koska on olemassa riski, että suositeltuja julkisen talouden tavoitteita ei saavuteta vuosina 2022 ja 2023, näyttää asianmukaiselta toteuttaa julkisen talouden lisätoimenpiteitä sopeutusuran noudattamiseksi ja liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024.

               (18)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,95 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Julkisen talouden vakauttamisen on tarkoitus koskea pääasiassa talousarvion menopuolta. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan tasaantuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä ja pienentyvän 49,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 48,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

               (19)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Romanialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa käsitellään erityisesti verohallinnon täydellistä digitalisointia ja liiallisten verokannustimien asteittaista poistamista julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamiseksi. Suunnitelmalla autetaan myös osaltaan varmistamaan julkisen eläkejärjestelmän kestävyys ja oikeudenmukaisuus. Terveydenhuollon uudistusten ja digitalisaatioon tehtävien investointien odotetaan parantavan terveydenhuollon saatavuutta, kustannustehokkuutta ja kantokykyä. Näyttöön perustuvan päätöksenteon, pitkän aikavälin suunnittelun ja julkisten kuulemisten sekä julkisten hankintamenettelyjen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden odotetaan parantavan julkishallinnon laatua ja vaikuttavuutta, mikä puolestaan parantaa EU:n varojen käyttöä. Vahvistamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tehokkuutta, parantamalla oikeussuojan saatavuutta ja parantamalla korruption torjuntaa suunnitelmassa pyritään ratkaisemaan oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen Romaniassa liittyvät keskeiset ongelmat Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti ja ottaen huomioon yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevissa kertomuksissa annetut suositukset, lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) raportit, Venetsian komission lausunnot ja oikeusvaltiokertomukset. Keskeisissä uudistuksissa, jotka koskevat vähimmäispalkan määrittämistä ja vähimmäistoimeentuloa, valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamista ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, otetaan myös huomioon pitkäaikaiset maakohtaiset suositukset. Suunnitelmaan sisältyy myös yhtenäisen, inklusiivisen ja laadukkaan varhaiskasvatusjärjestelmän perustaminen sekä investoiminen lastenhoitoon. Suunnitelmalla edistetään kestäviä ja digitaalisia investointeja ja tuetaan tutkimus- ja kehitystoimintaa. Hiilestä irtautumiseen, hallituksen pilvipalvelujen perustamiseen ja sähköisen henkilökortin käyttöönottoon liittyvät keskeiset uudistukset ja investoinnit tukevat osaltaan vihreää ja digitaalista siirtymää.

               (20)Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Romanian suunnitelman kokonaismäärärahoista on 41 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Romaniaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

               (21)Romania toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat
                  17
                14 päivänä huhtikuuta 2022 kumppanuussopimuksen osalta ja 6 päivänä toukokuuta 2022 ensimmäisen ohjelmansa osalta. Romanian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

               (22)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (23)Vuoden 2020 tietojen mukaan Romanian energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista: öljyn ja kaasun osuus on noin 30 prosenttia kummankin, ja hiilen osuus on 10 prosenttia. Romania tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan kaasusta ja loput tuodaan Venäjältä (EU:ssa tuontikaasu kattaa suurimman osan kulutuksesta, ja keskimäärin 44 % tuonnista on peräisin Venäjältä). Raakaöljystä tuodaan Venäjältä 32 prosenttia kokonaistuonnista, kun EU:n keskiarvo on 26 prosenttia
                  18
               . Romania on sitoutunut luopumaan hiilestä vuoteen 2032 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ja muihin EU:n rahastoihin, kuten modernisaatiorahastoon, sisältyy merkittäviä investointeja, joilla edistetään hiilestä irtautumista ottamalla käyttöön lisää uusiutuvan energian kapasiteettia. Vihreä siirtymä ja ennustettu energiankulutuksen huomattava kasvu edellyttävät kuitenkin energiansiirtoverkkojen merkittäviä parannuksia ja vihreän infrastruktuurin nopeampaa käyttöönottoa. Tämä edellyttää sääntelykehyksen parantamista ja investointien ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, jotta he voivat osallistua aktiivisesti sähkömarkkinoille joko yksin tai yhdessä energiayhteisöjen kautta. Aikaistamalla investointeja infrastruktuuriin, kuten varastointiin, sekä kaasu- ja sähköverkkojen yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa voitaisiin nopeuttaa energiatoimitusten monipuolistamista ja lisätä markkinoiden vakautta ja sopeutumiskykyä alueellisiin vaihteluihin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon sekä Venäjän hyökkäys Ukrainaan että tuontiriippuvuuden vähentäminen, sillä energiajärjestelmä on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista. Mustaltamereltä löydetyt kaasukentät tarjoavat Romanialle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan ja auttaa huomattavasti naapurijäsenvaltioita vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Mustaltamereltä löydetyt kaasukentät tarjoavat Romanialle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan ja auttaa huomattavasti naapurijäsenvaltioita vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta. Samaan aikaan Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan 3 miljardin euron energiatehokkuustoimenpiteitä, jotka koskevat julkisia ja yksityisiä asuinrakennuksia sekä teollisuutta. On kuitenkin tarpeen mennä tätä ensimmäistä perusparannusaaltoa pidemmälle, jotta voidaan vähentää energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, koska elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoite ei kata koko rakennuskantaa. Romanian on parannettava edelleen politiikkakehystä rakennusten kunnostamisen nopeuttamiseksi. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Romania olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

               (24)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Romania voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Romania voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (25)Neuvosto on tutkinut Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelman, ja sen lausunto
                  19
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (26)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 3. Suosituksessa 1 tarkoitetulla finanssipolitiikalla autetaan muun muassa korjaamaan suuriin ja sitkeisiin vaihtotaseen alijäämiin liittyviä epätasapainoja, sillä parempi julkisen talouden rahoitusasema auttaa vähentämään koko Romanian talouden suuria ulkoisia rahoitustarpeita. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan kilpailukykyyn liittyviä haavoittuvuustekijöitä. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy maksutaseeseen pidemmällä aikavälillä,

               SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.harjoittaa neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2021 antaman suosituksen mukaista finanssipolitiikkaa julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Romaniassa;

               2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 3 päivänä marraskuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; helpottaa kestävän energiantuotannon laajentamista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, parantamalla energiansiirtoverkkoja ja lisäämällä yhteenliitäntöjä naapurijäsenvaltioiden kanssa; nopeuttaa perusparannuksia ja lisää niiden kunnianhimoa rakennuskannan energiatehokkuuden parantamiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen
                     yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista, Bryssel 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle, Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, Bryssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komission tiedonanto neuvostolle, Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023, Bryssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (9)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 3 päivänä marraskuuta 2021, Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (ST 12319/21; ST12319/21 ADDI).

                     (10)

                        SWD(2022) 638.

                     (11)

                        COM(2022) 624.

                     (12)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/509, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 58).

                     (13)

                        Neuvoston suositus, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi (EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1).

                     (14)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 107).

                     (15)

                        Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

                     (16)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission Yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (17)

                        Asetus (EU) 2021/1060 (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Romanian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

                     (19)

                        .