title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Bulgarian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/5

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Bulgarian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/02)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Bulgaria toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 15 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Bulgarian kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin. Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (4)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (5)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (6)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (7)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (8)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Bulgarian maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Bulgarialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (9)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (10)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (11)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (12)

                  Yhdennetyt energia- ja ilmastosuunnitelmat tarjoavat mahdollisuuden määritellä johdonmukaisesti pitkän aikavälin politiikkoja ja toimenpiteitä ja ottaa huomioon ulottuvuuksien väliset yhteydet mahdollisten synergioiden tai riskien näkökulmasta tarkasteltuna. Vaikka suunnitelman luonnoksessa kuvailluissa politiikoissa ja toimenpiteissä otetaan huomioon joitakin yhteyksiä, niiden arviointia kaikkien viiden ulottuvuuden osalta olisi vahvistettava lopullisessa suunnitelmassa. Analyysiin voisi sisällyttää määrällisiä arvioita, ja analyysissä voitaisiin käsitellä myös politiikkojen ja toimenpiteiden välisiä mahdollisia kielteisiä yhteyksiä ja esittää, miten Bulgaria aikoo käsitellä niitä. Erityisesti hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen välisiä synergioita on tarpeen arvioida lähemmin. Samoin olisi tarkasteltava tarkemmin energiatehokkuuden asemaa energiaköyhyyden torjunnassa. Lopullisessa suunnitelmassa olisi tärkeää arvioida tarkemmin, myös kustannusten ja kilpailukyvyn näkökulmasta, hiileen perustuvan sähköntuotannon suunnitellun jatkamisen ja kaasun käytön lisäämisen sekä hiilestä irtautumisen ulottuvuuden välistä yhteyttä. Myös biomassan käytön vaikutusta kirjattuihin maankäytön ja metsätalouden alan poistumiin on syytä tarkastella. Sähköntuotannon ja vähähiilisten teknologioiden käyttöönoton välistä yhteyttä olisi käsiteltävä tarkemmin tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden kannalta.

                  (13)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori, myös energia- ja hiili-intensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautumisteknologioiden osalta, tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuetuja ja mahdollisia haasteita, määriteltävä niiden perusteella tavoitteita, politiikkoja ja toimenpiteitä sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Lisäksi voitaisiin korostaa yhteyksiä kiertotalouteen ja erityisesti sen merkitystä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (14)

                  Bulgariaa koskevien komission suositusten pohjana on Bulgarian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ BULGARIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 27 prosenttiin Bulgarian panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia ja mahdollistavat tämän panoksen toteutumisen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan mukaisen ohjeellisen tavoitteen saavuttamiseksi ja esittää politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan liikennealalle Bulgarian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa asetettu direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukainen tavoite; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti, myös hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta, ja esittää vastaavia toimenpiteitä;

                  2.

                  lisää tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi, ja tukee sitä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; esittää ehdotettujen politiikkojen ja toimenpiteiden tueksi vaikutusten arvioinnin sekä yksityiskohtaisempia tietoja vaikutuksista odotettujen energiasäästöjen määrinä ilmaistuina ja toteutusaikataulusta; esittää tarkemmin, miten sen energiansäästövelvoitteiden järjestelmän vaikuttavuutta parannetaan siten, että järjestelmällä saadaan odotetut tulokset;

                  3.

                  määrittelee vankan kaasutoimitusten monipuolistamista koskevan strategian, myös tarvittavat infrastruktuurihankkeet ja niiden panokset; kuvailee yksityiskohtaisesti strategian, jolla varmistetaan ydinmateriaalien ja polttoaineiden toimitus pitkällä aikavälillä, erityisesti ydinvoiman tuotantokapasiteetin ennakoidun laajentamisen valossa;

                  4.

                  määrittelee energiamarkkinoiden yhdentämistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteille, joilla kehitetään kilpailuun perustuvat tukku- ja vähittäismarkkinat sekä edistämällä kilpailua maan sisällä, myös siirtymällä kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua, että poistamalla rajatylittävän kaupan esteitä;

                  5.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa alueellista yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa ja perustetuilla alueellisilla yhteistyöfoorumeilla, kuten keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä, myös uusiutuvan energian, energiatehokkuuden sekä tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien aloilla ja ottaen huomioon yhteiset haasteet ja tavoitteet; yhteistyötä on mahdollista lisätä merkittävästi, kun otetaan huomioon sähköalan tuleva kehitys, kuten tarve varautua uusiutuvien energialähteiden suurempiin osuuksiin ja puhtaaseen liikenteeseen, mikä saattaa vaikuttaa sähköverkkojen yhteenliitäntöihin ja sähkökauppaan alueella;

                  7.

                  esittää yleiskatsauksen investoinneista, jotka tarvitaan, kun talous nykyaikaistetaan saavuttamalla Bulgarian energia- ja ilmastotavoitteet; esittää yleisen arvion investointien lähteistä, myös asianmukaisesta kansallisesta, alueellisesta ja unionin rahoituksesta; ottaa huomioon myös muille jäsenvaltioille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) nojalla kustannustehokkaasti tehtävät siirrot rahoituslähteenä;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään ja määritetään määrällisesti vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tätä tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista ja ottamalla erityisesti huomioon siirtymästä kivihiili- ja hiili-intensiivisille teollisuudenaloille aiheutuvat vaikutukset; kehittää lähestymistapaa, jolla torjutaan energiaköyhyyttä, myös täsmentämällä asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytettyä arviota.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 225.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1001 final/2.

         (5)  COM(2019) 502 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 225.

         (7)  SWD(2019) 225.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Viron yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/21

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Viron yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/06)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Viro toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 28 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Viron yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Viron maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Virolle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Viron olisi lopullisessa suunnitelmassaan otettava huomioon suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden väliset yhteydet, erityisesti huomioimalla energiatehokkuus etusijalle -periaatteen vaikutukset hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksiin. Tässä suhteessa tärkeä tekijä on se, että energiatehokkuus vähentää riippuvuutta tuotavasta energiasta ja kompensoi öljyliuskeeseen perustuvan sähköntuotannon vähentymisen vaikutuksia, myös kun pyritään varautumaan kasvaviin uusiutuvan energian osuuksiin ja varmistamaan sähköjärjestelmän tulevan tuotannon riittävyys. Ilmastonmuutoksesta aiheutuvien riskien vaikutuksia energiahuoltoon on myös syytä tarkastella. Viron olisi kiinnitettävä erityistä huomiota politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanoasteen ja vaikutusten määrittämiseen sekä politiikan alan (päästökauppajärjestelmä, taakanjaon piiriin kuuluvat alat sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous) mukaan eroteltujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien ennusteiden esittämiseen. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Viroa koskevien komission suositusten pohjana on Viron yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ VIRO TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  selventää, miten se aikoo saavuttaa EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan kansallisen tavoitteen (-13 % vuoteen 2005 verrattuna), sekä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alan roolin; tämä edellyttää erityisesti suunniteltujen politiikkojen yhteisvaikutuksen tarkempaa analysointia ja asetuksessa (EU) 2018/841 vahvistettujen tilinpitosääntöjen soveltamista;

                  2.

                  tukee Viron panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen esitettyä vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden myönteisen korkeaa 42 prosentin tavoitetasoa yksityiskohtaisilla ja määrällisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; antaa lisätietoja toimenpiteistä, joilla pyritään saavuttamaan lämmitys- ja jäähdytysalalle asetettu direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan mukainen ohjeellinen tavoite, ja varmistaa, että käytössä on asianmukaiset toimenpiteet uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi siten, että saavutetaan liikennealalle suunnitelman luonnoksessa asetettu direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukainen tavoite; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan käytön pitkäaikainen kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Viron energialähteiden yhdistelmässä; esittää toimenpiteitä, jotka koskevat mahdollisuuksia luovia puitteita itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti, myös hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista;

                  3.

                  nostaa tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; tukee sitä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; sisällyttää lopulliseen suunnitelmaan kaikki suunnitellut politiikat ja toimenpiteet, joilla on tarkoitus saavuttaa säästöjen kumulatiivista määrää koskeva tavoite, sekä realistisen toteutusaikataulun ja selkeän arvion investointitarpeista;

                  4.

                  määrittelee toimenpiteitä, joilla varmistetaan sähköntuotannon riittävyys, kun otetaan huomioon kunnianhimoinen uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite, myös kysyntäjoustoa ja varastointia koskevia toimenpiteitä;

                  5.

                  määrittelee tulevaisuuteen suuntautuvia energiamarkkinoiden yhdentämistä koskevia tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteitä, joilla kehitetään kilpailukykyisemmät energian vähittäismarkkinat ja lisätään kuluttajien osallistumista vähittäismarkkinoille;

                  6.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  7.

                  tehostaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä Baltian maiden (Latvia, Liettua ja Viro) välillä; laajentaa niitä uusille aloille ja maantieteellisesti Pohjoismaihin (Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska); alueellisissa yhteyksissä olisi keskityttävä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, kun sähköjärjestelmien muutoksilla varaudutaan uusiutuvan sähkön suurempiin osuuksiin, jotka lisäävät sähkön tuontia/vientiä ja lisäävät tarvetta järjestelmän joustavuudelle, sekä liikennealan irtautumiseen hiilestä ja tutkimukseen;

                  8.

                  esittää yleiskatsauksen investoinneista, jotka tarvitaan, kun talous nykyaikaistetaan saavuttamalla Viron energia- ja ilmastotavoitteet, ja esittää yleisen arvion investointien lähteistä, myös asianmukaisesta kansallisesta, alueellisesta ja unionin rahoituksesta;

                  9.

                  luettelee toteutetut toimet ja suunnitelmat, jotka koskevat energiatuista, erityisesti fossiilisille polttoaineille myönnettävistä tuista, luopumista;

                  10.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia ennusteita ilman epäpuhtauksista ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  11.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; kehittää lähestymistapaa, jolla torjutaan energiaköyhyyttä, myös tuomalla esiin energiatehokkuutta edistäviä toimenpiteitä, joilla lievitetään energiaköyhyyttä, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1005 final.

         (5)  COM(2019) 506 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Liettuan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/56

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Liettuan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/15)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Liettua toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 17 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Liettuan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia, ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Liettuan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Liettualle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Lopullisen suunnitelman olisi perustuttava vuorovaikutukseen ja siinä olisi laajennettava vuorovaikutusta eri politiikkojen ja toimenpiteiden välillä, jotka liittyvät jo esitettyihin energiaunionin ulottuvuuksiin, energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan ja unionin päästökauppajärjestelmän ulkopuolisiin aloihin. Suunnitelmaluonnoksessa todetaan myös, että uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen liittyvät toimenpiteet ovat tärkeitä energiaturvallisuuden kannalta, ja niitä olisi kehitettävä edelleen lopullisessa suunnitelmassa. Samalla tavoin lopullisessa suunnitelmassa on tarkasteltava energian sisämarkkinoiden ulottuvuuden sekä tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden roolia muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltujen toimien tukena. Lisäksi lopullisessa suunnitelmassa on tärkeää tarkastella LULUCF-sektorin ja taakanjakoasetuksen välisiä synergioita sekä biomassan energiakäytön lisääntymisen vaikutusta LULUCF-sektoriin.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Liettuaa koskevien komission suositusten pohjana on Liettuan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ LIETTUA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  kehittää edelleen strategiaansa saavuttaakseen unionin päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten alojen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuodeksi 2030 asetetun tavoitteensa (–9 % vuoteen 2005 verrattuna); tähän kuuluu maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden aseman määrittäminen asetuksen (EU) 2018/841 mukaisten tilinpitosääntöjen perusteella sekä suunniteltujen politiikkojen tarkempi määrittely;

                  2.

                  tukee yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitettyä Liettuan vuodeksi 2030 asetettua uusiutuvien energialähteiden osuuden 45 prosentin tavoitetasoa panoksena unionin uusiutuvaa energiaa koskevaan vuoden 2030 tavoitteeseen ottamalla käyttöön yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta tämä panos voi toteutua ajoissa ja kustannustehokkaasti; sisällyttää suunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat; esittää toimenpiteitä yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa asettamansa liikennettä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta sekä mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  3.

                  nostaa merkittävästi loppu- ja primäärienergian kulutuksen vähentämiseen vuoteen 2030 mennessä tähtäävää tavoitetasoaan ja ehdottaa energian lisäsäästöjä tuovia kunnianhimoisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, jotta voidaan saavuttaa vuodeksi 2030 asetettu unionin energiatehokkuustavoite; ilmaisee kansallisen energiatehokkuuspanoksensa primääri- ja loppuenergian kulutuksen absoluuttisena tasona vuonna 2030; antaa lisätietoja energiatehokkuuspolitiikoista ja -toimenpiteistä ilmoittamalla, mitä niistä jatketaan vuoden 2020 jälkeen, mitä uusia politiikkoja otetaan käyttöön vuoden 2020 jälkeen ja mitä vaikutuksia niillä on; harkitsee erityisesti liikennealaa koskevien energiatehokkuustoimenpiteiden lisäämistä;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteitä, joilla varmistetaan joustavuus ja sähköntuotannon riittävyys uusiutuvia energialähteitä koskeva kunnianhimoinen tavoite huomioon ottaen, esimerkiksi kysyntäjoustoon ja varastointiin liittyviä lisätoimenpiteitä; ottaa huomioon alueellisen yhteyden sekä rajayhdysjohtojen ja naapurimaiden tuotantokapasiteetin todellisen potentiaalin arvioidessaan resurssien riittävyyttä sähköalalla;

                  5.

                  määrittelee markkinoiden yhdentämistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuneita tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteitä kilpailukykyisempien tukku- ja vähittäismarkkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien eteneminen kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  6.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosien 2020 ja 2030 välillä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  7.

                  tehostaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä Baltian maiden (Viro, Latvia ja Liettua) välillä sekä laajentaa niitä uusille aloille ja maantieteellisesti Pohjoismaihin (Tanska, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi); alueellisissa yhteyksissä olisi keskityttävä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, kun sähköjärjestelmien muutoksilla varaudutaan uusiutuvan sähkön suurempiin osuuksiin, jotka lisäävät sähkön tuontia/vientiä ja lisäävät tarvetta järjestelmän joustavuudelle, sekä liikennealan hiilestä irtautumiseen ja alueelliseen tutkimusyhteistyöhön;

                  8.

                  laajentaa analyysiaan tarvittavista investoinneista Liettuan talouden nykyaikaistamiseksi siten, että sen energia- ja ilmastotavoitteet saavutetaan, sekä antaa lisätietoja kyseisten investointien lähteistä, mukaan lukien asianmukainen kansallinen, alueellinen ja unionin tason rahoitus;

                  9.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan analyysin vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  11.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sekä politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; kehittää edelleen lähestymistapaansa energiaköyhyyttä koskeviin kysymyksiin, mukaan lukien määrittämällä suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden tavoitteet ja aiotut vaikutukset, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Unkarin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/64

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Unkarin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/17)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Unkari toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 31 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Unkarin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Unkarin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Unkarille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Vaikka osa poliittisista vuorovaikutuksista heijastuu jo suunnitelmasta tavoitteiden tasolla, Unkarin olisi kehitettävä edelleen arviointiaan politiikkojen ja toimenpiteiden välisistä yhteyksistä lopullisessa suunnitelmassa ja kuvailtava, miten se aikoo käsitellä näitä yhteyksiä. Unkarin olisi erityisesti käsiteltävä laajemmin synergioita hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti. Lopullisessa suunnitelmassa olisi kehitettävä edelleen uusiutuvan sähköenergian tuotannon sekä sähköisen liikkuvuuden edistämisen ja verkon kehittämisen välistä vuorovaikutusta. Lopullisessa suunnitelmassa olisi myös käsiteltävä tarkemmin yhteyttä lämmitys- ja jäähdytysalalla käytettävän biomassan ennakoidun lisäämisen ja maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kirjattujen päästöjen ja poistumien sekä kestävyysvaatimusten välillä. Lisäksi tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Unkaria koskevien komission suositusten pohjana on Unkarin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ UNKARI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 23 prosenttiin Unkarin panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja esittää asianmukaisia toimenpiteitä suunnitelmassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan saatavuuden ja käytön kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Unkarin energialähteiden yhdistelmässä ja erityisesti lämmityksessä ja jäähdytyksessä; ryhtyy konkreettisiin toimenpiteisiin hallinnollisesta taakasta selviytymiseksi ja puitteiden luomiseksi itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  2.

                  lisää merkittävästi tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; ehdottaa kunnianhimoisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; tekee lopullisessa suunnitelmassa selvän eron nykyisten ja lisäpolitiikkojen ja -toimenpiteiden välille ja esittää kattavamman vaikutustenarvioinnin suunnitelluista aloitteista ja paremman arvion odotetuista energiansäästöistä;

                  3.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, sekä strategian, jolla varmistetaan ydinmateriaalien ja polttoaineiden toimitus pitkällä aikavälillä, erityisesti ydinvoiman tuotantokapasiteetin laajentamisen valossa;

                  4.

                  määrittää tarkemmin markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita ja esittää asianmukaisia politiikkoja ja toimenpiteitä niiden saavuttamiseksi; sallii lisäksi, että verkon ylläpitäjät voivat periä kaikki perustellut ja tehokkaasta toiminnasta aiheutuneet kustannukset, ja tarjoaa verkon ylläpitäjille tehokkaan oikeussuojan sääntelyä koskevissa päätöksissä; hahmottelee strategian ja aikataulun siirtymiselle kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  5.

                  määrittää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  jatkaa naapurijäsenvaltioiden kuulemista ja alueellista yhteistyötä keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen (CESEC) korkean tason työryhmässä ja Visegrad-ryhmässä, johon kuuluvat Tšekki, Unkari, Puola ja Slovakia; voisi keskittyä alueellisessa yhteistyössä energian sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämiseen, hiilestä irtautumiseen, uusiutuvan energian käyttöönottoon sekä tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn ottamalla huomioon yhteiset haasteet ja tavoitteet; tähän sisältyy verkkojen riittävyyden arvioiminen, energiajärjestelmän osalta tarvittavat muutokset suurempiin uusiutuvan energian osuuksiin mukautumiseksi ja muut ennakoidut kehityssuuntaukset, jotka voisivat vaikuttaa sähkön yhteenliitäntöihin ja myyntiin alueella;

                  7.

                  parantaa ja laajentaa nykyisin rakennusten energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja sähköisen liikkuvuuden osalta tehtävää investointitarpeita koskevaa analyysiään yleiseen arviointiin investointitarpeista taloutensa nykyaikaistamiseksi energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen avulla; esittää yleisen arvioinnin näiden investointien lähteistä ja myös riittävästä rahoituksesta kansallisella, alueellisella ja unionin tasolla; katsoo myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokkaan toteuttamisen rahoituslähteeksi;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä, joka koskee vuorovaikutuksia ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa, lisäämällä siihen määrällisiä tietoja ja sisällyttämällä siihen vähintään vaaditut tiedot ennustetuista ilman epäpuhtauspäästöistä, mikäli suunnitellut politiikat ja toimenpiteet toteutetaan;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista sekä politiikoista ja toimenpiteistä; käsiteltävä olisi erityisesti vaikutuksia, joita kohdistuu väestöön hiili-intensiivisillä tai teollisilla alueilla; kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa tekemällä arvioinnin energiaköyhyydestä, kuten asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetään.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1016 final.

         (5)  COM(2019) 517 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Portugalin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/84

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Portugalin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/22)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Portugali toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 31 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Portugalin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Portugalin maaraportissa (4) vuonna 2019 sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Portugalille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Portugalilla on yhtenäinen tavoitteiden kokonaisuus, jolla päästöjä vähennetään keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Onnistuakseen kunnianhimoisessa hiilestä irtautumisessa Portugali suunnittelee talouden sähköistämistä. Sähköalaa on kehitettävä edelleen uusilla uusiutuvan sähkön tuotantotavoilla, erityisesti aurinko-, tuuli- ja vesivoimalla. Tällä kehityksellä on suuri vaikutus muihin energiaunionin ulottuvuuksiin, etenkin sisämarkkinoiden ulottuvuuteen sekä tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn. Lopullisessa suunnitelmassa on selvitettävä synergiat hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen kanssa selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti ja mikä on sen yhteys energiaköyhyyteen. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, jos lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa luotaisiin kattava katsaus sekä energiaintensiivisten alojen että vähähiilisten teknologioiden sektorin kilpailukykyyn ja esitettäisiin konkreettinen analyysi niiden sijoittumisesta maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Lopullisessa suunnitelmassa kannattaisi myös vahvistaa yhteyksiä kiertotalouteen.

                  (15)

                  Portugalia koskevien komission suositusten pohjana on Portugalin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ PORTUGALI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  tukee vuoteen 2030 mennessä saavutettavan uusiutuvien energialähteiden osuuden 47 prosentin tervetullutta tavoitetasoa, joka on Portugalin panos uusiutuvaa energiaa koskevan unionin vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi, yksityiskohtaisilla ja määrällisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (8) velvoitteiden mukaisia, siten, että mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan muun muassa ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja esittää toimenpiteitä yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta sekä mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  2.

                  nostaa merkittävästi loppuenergian kulutusta koskevaa tavoitteellista panostaan ottaen huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi, ja määrittelee lisäpolitiikkoja ja -toimenpiteitä, joilla voitaisiin saavuttaa energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; tarjoaa osana tarkempaa vaikutustenarviointia asianmukaiset määrälliset tiedot energiasäästöistä, joita odotetaan saatavan suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, ja ilmoittaa, miten niillä edistettäisiin kansallisia energiatehokkuuspanoksia;

                  3.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita, erityisesti sähkö- ja kaasumarkkinoiden kilpailukyvyn kehittämistä koskevia toimenpiteitä, mukaan lukien siirtyminen kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  4.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  5.

                  tehostaa nykyistä hyvää alueellista yhteistyötään Espanjan ja Ranskan kanssa; keskittyy alueellisissa yhteyksissä energian sisämarkkinoihin ja energiaturvallisuuteen, erityisesti maiden ja alueiden rajat ylittäviin yhteenliitäntöihin; harkitsee uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden alan alueelliseen yhteistyöhön liittyvien toimenpiteiden vahvistamista;

                  6.

                  toimittaa yleiskatsauksen investointeihin, jotka ovat tarpeen Portugalin talouden nykyaikaistamiseksi energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen avulla ja jotka on mainittu kansallisessa investointisuunnitelmassa; esittää yleisen arvioinnin näiden investointien lähteistä ja myös riittävästä rahoituksesta kansallisella, alueellisella ja unionin tasolla; harkitsee myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokasta toteuttamista rahoituslähteenä;

                  7.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  8.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa tekemällä arvion energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien määrästä ja tyypistä sekä asettamalla tavoitteita energiaköyhyyden vähentämiseksi asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).