|

52011PC0115

/* KOM/2011/0115 lopull.  */  Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tšekkiläisen kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2015

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 14.3.2011KOM(2011) 115 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖStšekkiläisen kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2015ENPERUSTELUTEuroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 24. lokakuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1622/2006/EY[1] vahvistetaan menettely, jolla Euroopan kulttuuripääkaupungit nimetään. Päätöksen 2 artiklan mukaisesti vuodesta 2009 lähtien nimetään kulttuuripääkaupungiksi kaksi kaupunkia kahdesta eri jäsenvaltiosta noudattaen päätöksen liitteessä olevaa kronologista järjestystä. Belgialla ja Tšekillä on oikeus järjestää tapahtuma vuonna 2015.Euroopan kulttuuripääkaupunkien nimeäminen vuodeksi 2015 tapahtuu seuraavan menettelyn mukaisesti.Kyseiset jäsenvaltiot julkaisevat hakemuspyynnön viimeistään kuusi vuotta ennen tapahtuman alkua. Viimeistään viisi vuotta ennen tapahtumaa kolmestatoista kulttuurialan riippumattomasta asiantuntijasta koostuva valintalautakunta kutsutaan kokoon esivalintakokousta varten. Valintalautakunta arvioi hakemukset päätöksen N:o 1622/2006/EY 4 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti ja sopii hakemuksen täydentämisen jälkeen lisätarkasteluun pääsevien ehdokaskaupunkien esivalintaluettelosta.Kumpikin kyseisistä jäsenvaltioista kutsuu lopullista valintaa varten kokoon valintalautakunnan yhdeksän kuukauden kuluttua esivalintakokouksesta. Valintalautakunta arvioi esivalinnan läpäisseet kaupungit kattavasti tätä toimintaa varten vahvistettujen perusteiden pohjalta ja suosittelee tämän jälkeen yhtä kaupunkia valittavaksi kummastakin kyseeseen tulevasta jäsenvaltiosta.Näiden suositusten pohjalta kumpikin jäsenvaltio nimeää yhden kaupungin Euroopan kulttuuripääkaupungiksi ja ilmoittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen tapahtuman suunniteltua alkua.Euroopan parlamentti voi antaa komissiolle lausunnon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun nimeämisestä on ilmoitettu.Neuvosto nimeää komission suosituksesta asianomaiset kaupungit virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi siksi vuodeksi, joksi niitä on esitetty.Tšekissä saatiin kolme hakemusta Euroopan kulttuuripääkaupungiksi: Hradec Králové, Ostrava ja Plzeň.Kaksivaiheisen valintamenettelyn päättyessä katsottiin, että Plzeňin hanke täyttää parhaiten tapahtuman tavoitteet ja edellytykset, jotka on asetettu päätöksen N:o 1622/2006/EY 4 artiklassa.Valintalautakunta suositteli syyskuussa 2010 antamassaan kertomuksessa, että Plzeň järjestää tapahtuman Tšekissä vuonna 2015. Tšekki ilmoitti näistä nimeämisistä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle vuoden 2010 lopussa.Euroopan parlamentti toimitti myönteisen lausuntonsa komissiolle tammikuun alussa 2011.Valintamenettely Belgiassa saatiin päätökseen keväällä 2010, ja Monsin nimeäminen tapahtui marraskuussa 2010.Edellisen perusteella komissio toimittaa päätöksen N:o 1622/2006/EY 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvostolle oheisen suosituksen, joka koskee Tšekin Plzeňin nimeämistä virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodeksi 2015.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖStšekkiläisen kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2015EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1622/2006/EY[2] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,ottaa huomioon valintalautakunnan syyskuussa 2010 antaman kertomuksen, joka koskee Euroopan kulttuuripääkaupungin valintamenettelyä Tšekissä,sekä katsoo seuraavaa:Päätöksen N:o 1622/2006/EY 4 artiklassa tarkoitetut perusteet täyttyvät kokonaisuudessaan,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaNimetään Tšekistä Plzeň Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodeksi 2015.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.[2] EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

52004SC0815

Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa  /* SEK/2004/0815 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio julkisti 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa [1]. Talousennusteessa otettiin huomioon Kreikan 30. maaliskuuta 2004 toimittamat korjatut tiedot, joita Eurostat ei kuitenkaan ole vahvistanut, ja sen mukaan vuonna 2003 julkisen talouden alijäämä oli 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eurostat ja Kreikan viranomaiset olivat yhteydessä toisiinsa huhtikuun lopussa, minkä jälkeen Kreikan viranomaiset toimittivat 4. toukokuuta uuden tarkistetun ilmoituksen. Sen mukaan alijäämää oli vuonna 2003 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja on huomattavasti vuoden 2002 alijäämää (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) suurempi. Lisäksi julkisen velan määrä oli 103,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo ylittyy selvästi. Komissio aloitti 19. toukokuuta 2004 näiden tietojen perusteella Kreikan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen [2].[1]  Komission kevään 2004 talousennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta [3].[3]  EYVL L 209, 2.8.1997.Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että se osa 3,2 prosentin suuruisesta julkisen talouden alijäämästä, joka ylitti perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Kreikan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa. Se ei johtunut myöskään talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kyseisessä sopimuksessa kokonaistuotannon vähintään 2 prosentin vuotuisena laskuna. Alijäämä syntyi päin vastoin erittäin voimakkaan kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2003 ja positiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli noin 1,5 prosenttia. Julkisen talouden alijäämän kehitys vastaa joulukuussa 2002 julkaistussa tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettua 0,9 prosentin tavoitetta. Alijäämän huomattavan kasvun syynä ovat kertaluonteiset tekijät (olympiakisojen valmisteluun liittyvien menojen ylittyminen ja korvaukset säästä johtuvista vahingoista), suunniteltua suuremmat muut kuin korkomenot (tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) ja valtion tulojen vaje (alv, tuloverot ja postisäästöpankin valtiolle suorittaman maksun uudelleenluokittelu rahoitustoimeksi). Kertomuksessa todetaan, että jos lisätoimenpiteitä ei toteuteta, julkisen talouden alijäämä todennäköisesti kasvaa vuonna 2004 ja pysyy yli kolmessa prosentissa suhteessa BKT:hen.Komission kevään talousennusteisiin perustuvassa kertomuksessa todetaan, että julkinen velka oli vuonna 2003 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Lisäksi komissio arvioi velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luku on suurempi kuin Kreikan viranomaisten 4. toukokuuta 2004 ilmoittama 98,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 2. kesäkuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission kertomuksessaan esittämään arvioon. Komitea oli erityisesti sitä mieltä, että julkisen talouden kehitys Kreikassa vuonna 2003 osoitti sillä olevan liiallista alijäämää molempien 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alijäämän arviointiperusteiden mukaan. Muiden merkityksellisten seikkojen, erityisesti keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusaseman ja julkisten investointien tarkastelu ei muuttanut itse arviointiperusteisiin perustuvaa arviota. Komitea katsoi myös, että nykyisen politiikan ja talouden kasvunäkymien perusteella julkisen talouden alijäämä ylittää perustamissopimuksessa asetetun viitearvon myös vuonna 2004 ja että julkinen velka ylittää edelleen selvästi perustamissopimuksessa asetetun viitearvon eli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komitea katsoi, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.Tarkasteltuaan kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio katsoo, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 24. kesäkuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission lausunnon mukaisen päätöksen ja toimittaa näin ollen suosituksen kyseiseksi päätökseksi. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen Kreikalle osoitettavasta neuvoston suosituksesta liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta KreikassaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,ottaa huomioon Kreikan esittämät huomautukset,sekä katsoo seuraavaa:(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä. (2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.(3) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 [4], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [5] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 [6], esitetään yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.[4]  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EYVL 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Kreikkaa koskevan lausunnon 24 päivänä kesäkuuta 2004. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo 24 päivänä kesäkuuta 2004 antamassaan lausunnossa, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.(5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvosto ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. (6) Kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa: julkisen talouden alijäämä Kreikassa vuonna 2003 oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perustamissopimuksessa asetetun kolmen prosentin viitearvon ylittyminen vuonna 2003 ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Kreikan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä myöskään talouden jyrkästä laskusuhdanteesta Alijäämä syntyi päin vastoin voimakkaan taloudellisen kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2003 ja positiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli noin 1,5 prosenttia. Julkisen talouden alijäämän kehitys poikkeaa joulukuussa 2002 julkaistussa tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistetusta 0,9 prosentin tavoitteesta. Komission mukaan alijäämän huomattavan kasvun syynä ovat poikkeukselliset tekijät (olympiakisojen valmisteluun liittyvien menojen ylittyminen ja korvaukset säästä johtuvista vahingoista), suunniteltua suuremmat juoksevat menot (tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) ja tulojen vaje (alv, tuloverot ja postisäästöpankin valtiolle suorittaman maksun uudelleenluokittelu rahoitustoimeksi). (7) Komissio arvioi kevään 2004 talousennusteessaan, että julkisen talouden alijäämä Kreikassa kasvaa vuonna 2004 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Arvio perustuu olettamukseen, että politiikkaa ei muuteta, sekä maaliskuun lopulla ilmoitettuun vuoden 2003 alijäämään, joka oli 2,95 prosenttia BKT:stä. (8) Julkinen velka oli vuonna 2003 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Lisäksi komissio arvioi kevään 2004 talousennusteissaan velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luku on suurempi kuin Kreikan viranomaisten 4 päivänä toukokuuta 2004 ilmoittama 98,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suuri julkinen velka ja sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa. (9) Tällä hetkellä julkista taloutta koskevien tietojen laatu on epävarma. Vuotta 2003 koskevaa 3,2 prosentin suuruista alijäämää, joka ilmoitettiin 4 päivänä toukokuuta 2004, on verrattava maaliskuun alussa ilmoitettuun 1,7 prosentin suuruiseen alijäämään. Viimeksi mainittu kuitenkin muutettiin saman kuukauden lopulla 2,95 prosentiksi suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun Kreikan uusi hallitus teki aloitteen laajasta julkistalouden tilinpidon tarkastuksesta. Koska perusteena oleviin tietoihin liittyy edelleen useita avoimia kysymyksiä, Kreikan viranomaiset ovat velvollisia ratkaisemaan useimmat niistä läheisessä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Vaikka Eurostat vahvisti 4 päivänä toukokuuta 2004 esitetyn ilmoituksen luvut, on selviä merkkejä siitä, että syyskuussa 2004 tavanomaista ilmoitusta tehtäessä vuotta 2003 ja sitä aiempia vuosia koskevia lukuja muutetaan uudelleen huomattavasti, alijäämien osalta miltei varmasti suuremmiksi. Lisäksi tällaisten muutosten vuoksi vuoden 2004 alijäämää osoittavien lukujen odotetaan kasvavan,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaisarvion perusteella todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2004.Neuvoston puolesta


title: Suositus: neuvoston päätös komission valtuuttamisesta neuvottelemaan puitesopimus Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin

text:
                 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                  Bryssel 10.11.2000
                                                  KOM(2000) 725 lopullinen
                                        Ehdotus:
                               NEUVOSTON PÄÄTÖS
   [maan nimi] osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa
                          vahvistettavasta yhteisön kannasta
                                        Suositus:
                               NEUVOSTON PÄÄTÖS
komission valtuuttamisesta neuvottelemaan puitesopimus Kyproksen, Maltan ja Turkin
                   kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin
                                 (komission esittämät)
 ---pagebreak---                                               PERUSTELUT
1         JOHDANTO
Helsingissä vuoden 1999 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti
Luxemburgissa         vuoden 1997          joulukuussa       kokoontuneessa         Eurooppa-neuvostossa
käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Vuonna 1997 määritelty vahvistettu
liittymistä valmisteleva strategia vahvistettiin uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan
osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa.
Käsitteellä ”yhteisön ohjelmat” tarkoitetaan tässä yhteydessä yhteisön vuosien kuluessa
hyväksymien eri toimien yhtenäistettyä kokonaisuutta; näillä toimilla pyritään edistämään
yhteisön jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhteisön politiikkoihin liittyvillä erityisillä aloilla.
Yhteisön ohjelmat on periaatteessa suunniteltu yksinomaan yhteisön jäsenvaltioita varten, ja
niihin on saatu erityiset määrärahat Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Tähän
määritelmään eivät näin ollen kuulu ohjelmat, joiden edunsaajina ovat yhteisön ulkopuoliset
maat, eli Phare-, Tacis- ja MEDA-ohjelmat.
Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) 10 ehdokasmaan1 osallistumisesta yhteisön ohjelmiin
määrätään kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti näiden
maiden osallistumisen edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt määrittelee asianomainen
assosiaationeuvosto erityisten päätösten perusteella.
Komissio ehdotti kuitenkin Luxemburgissa ja Helsingissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
päätelmien perusteella 20. joulukuuta 1999 antamassaan tiedonannossa Ehdokasmaiden
osallistuminen       yhteisön         ohjelmiin,      komiteoihin         ja     virastojen    toimintaan
[KOM(1999)710 lopullinen] neuvostolle, että näiden assosiaationeuvoston päätösten
tekemisen edellyttämiä yhteisön menettelyjä kevennettäisiin.
2         NYKYINEN TILANNE
KIE-maita ja Kyprosta on kannustettu aktiivisesti osallistumaan tällä hetkellä niille avoinna
oleviin yhteisön ohjelmiin Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä
lähtien. Useiden assosiaationeuvostojen päätösten tultua voimaan vuosina 1997 ja 1998
10 KIE-maan kansalaiset ovat osallistuneet yhteisön ohjelmiin useilla aloilla. Kypros
osallistuu audiovisuaalisiin elinkeinoihin, yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen
koulutukseen ja nuorisoon liittyviin ohjelmiin vuonna 1997 tehtyjen sopimusten mukaisesti
(viime aikoina se on osallistunut myös tieteellistä tutkimusta ja PK-yrityksiä koskeviin
ohjelmiin). Malta on syyskuusta 2000 alkanut osallistua ohjelmiin, jotka liittyvät
yleissivistävään koulutukseen (Sokrates) ja ammatilliseen koulutukseen (Leonardo da Vinci);
se osallistuu Nuoriso-ohjelmaan 1. tammikuuta 2001 alkaen.
Turkki ei ole vielä osallistunut täysipainoisesti yhteisön ohjelmiin .
1
        Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.
                                                      2
 ---pagebreak--- Kokemus on osoittanut, että 10 KIE-maan ohjelmiin osallistumisen oikeudellinen valmistelu
vaati yli 100 yksittäistä (eli yksi päätös maata ja ohjelmaa kohti) assosiaationeuvoston
päätöstä vuosina 1997 ja 1998. Näiden päätösten tekeminen vei 6–9 kuukautta, mistä syystä
jotkut päätöksistä tulivat voimaan vasta, kun ohjelmat olivat olleet jo hyvän aikaa käynnissä.
Saatujen kokemusten perusteella komissio ehdotti edellä mainitussa tiedonannossaan, että
olisi otettava käyttöön uusi lähestymistapa ehdokasmaiden osallistumiseen uuden sukupolven
yhteisön ohjelmiin. Tällöin voitaisiin hyötyä siitä, että useimmat ohjelmista korvataan uusilla
ohjelmilla joko vuoden 1999 lopussa tai vuoden 2000 aikana.
Koska yhteisö on uudistanut ohjelmiaan (huomioiden ehdokasmaiden osallistumisen) ja
kyseisten maiden ohjelmiin osallistumisen pyyntömenettelyjä, on annettava kahdenvälisiä
säädöksiä, joilla vahvistetaan osallistumisedellytykset; KIE-maiden osalta tämä toteutetaan
assosiaationeuvostojen päätöksillä ja Kyproksen, Maltan ja Turkin osalta sopimuksina tai
assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoina.
Ehdokasmaiden esittämien pyyntöjen, jotka koskevat osallistumista nykyisiin ja tuleviin
ohjelmiin perusteella tarvittaisiin yhteisön nykyisiä tämän alan menettelyjä noudatettaessa
tulevien muutaman kuukauden aikana yli 150 uutta kansainvälistä säädöstä kyseisen
osallistumisen vahvistamiseksi.
Kyproksen, Maltan ja Turkin tapauksessa tarvittaisiin kaksinkertaista komissio–neuvosto-
menettelyä, koska komission olisi ehdotettava etukäteen neuvostolle neuvotteluvaltuutuksen
antamista kullekin yksittäiselle sopimukselle. Lisäksi Euroopan parlamenttia olisi kuultava
jokaisesta komission ehdotuksesta, joka koskee yksittäisten sopimusten luonnosta.
Tällainen käytäntö rasittaisi liikaa sekä EU:n tavanomaisia toimielinten välisiä suhteita että
hallinnollisia tehtäviä, joista komission on huolehdittava. Ehdokasmaiden tyytymättömyys
lisääntyisi entisestään yhteisön pitkittyneisiin menettelyihin, joilla kyseisten maiden
osallistuminen ohjelmiin vahvistetaan. Olisi muistettava, että kyseisten maiden viranomaiset
suhtautuivat      yksimielisen      myönteisesti   komission      tässä    asiassa   neuvostolle
20. joulukuuta 1999 osoittamassaan tiedonannossa ehdottamiin kevennettyihin menettelyihin.
3.        UUSI LÄHESTYMISTAPA
Asianomaisten kansainvälisten välineiden käyttöönottamista              koskevien   menettelyjen
yksinkertaistamiseksi komissio ehdottaa neuvostolle seuraavaa:
a) tehdään 10 päätöstä asianomaisessa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön
    kannasta, joka koskee assosiaationeuvoston puitepäätöksiä KIE-maiden osallistumisesta
    niille avattuihin yhteisön ohjelmiin;
b) komissio valtuutetaan neuvottelemaan kolme puitesopimusta Kyproksen, Maltan ja
    Turkin kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin.
Kansainvälisillä välineillä olisi molemmissa tapauksissa vahvistettava yleiset periaatteet
yhteisön     ohjelmiin      osallistumista    pyytävän     yksittäisen    maan     osallistumisen
mahdollistamiseksi ja jätettävä erityisiä osallistumismenettelyjä koskevat päätökset komission
tehtäviksi. Nämä menettelyt – erityisesti rahoitusedellytykset – olisi vahvistettava
myöhemmin joko rahoituspöytäkirjassa (jos tukea annetaan yhteisön ulkoisena apuna kuten
Phare-ohjelman kautta) tai tavanomaisessa komission ja asianomaisen ehdokasmaan välisessä
yhteisymmärryspöytäkirjassa.
                                                 3
 ---pagebreak--- 3.1   Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat
     Ehdotettujen assosiaationeuvostojen puitepäätösten luonnosten pääkohdat ovat
     seuraavat:
     a)      kyseeseen tulevat ohjelmat, joiden käynnistämistä koskevissa yhteisön
             päätöksissä tai asetuksissa (jotka neuvosto tai Euroopan parlamentti ja
             neuvosto ovat antaneet) säädetään KIE-maiden osallistumisesta;
     b)      KIE-maat maksavat vuosittain ohjelmiin osallistumisesta rahoitusosuuden,
             joka        vahvistetaan       edellä       mainituissa        rahoitus-   tai
             yhteisymmärryspöytäkirjoissa; rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos
             tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta;
     c)      KIE-maiden edustajia pyydetään osallistumaan ohjelmakomiteoiden
             kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään niitä koskevia asioita;
     d)      KIE-maiden osallistujien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan
             samoja asianomaisten ohjelmien edellytyksiä, sääntöjä ja menettelyjä kuin
             jäsenvaltioihin; tämä koskee erityisesti hakemusten ja hankkeiden esittämistä,
             arviointia ja valintaa;
     e)      puitepäätökset ovat voimassa määräämättömän ajan, ja niihin sovelletaan
             perinteistä irtisanomislauseketta; ohjelmiin osallistumisen erityinen kesto
             määritellään myöhemmin komission ja asianomaisen maan välillä tehtävissä
             pöytäkirjoissa.
3.2.  Kypros, Malta ja Turkki
      Jotta Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa voitaisiin virallistaa niiden
      osallistuminen ohjelmiin KIE-maille ehdotetulla tavalla, tarvitaan erilaista
      kansainvälistä välinettä. Tämä johtuu siitä, että Kyproksen kanssa vuonna 1973,
      Maltan kanssa vuonna 1971 ja Turkin kanssa vuonna 1964 tehtyjen, voimassa
      olevien ”vanhan sukupolven” assosiaatiosopimusten oikeudellinen soveltamisala ei
      mahdollista kyseisten maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin; tilanne on erilainen
      10 KIE-maan kanssa tehdyissä ”viime sukupolven” Eurooppa-sopimuksissa, jotka
      tulivat voimaan vuosina 1994–1999.
      KIE-maihin sovellettavien assosiaationeuvostojen puitepäätösten sijaan komission
      ja Kyproksen, Maltan ja Turkin olisi neuvoteltava kahdenvälisesti vastaavat
      puitesopimukset neuvoston antaman neuvotteluvaltuutuksen mukaisesti.
      Puitesopimuksissa käsiteltävät keskeiset asiat olisivat samat kuin KIE-maiden
      tapauksessa, a alakohtaa lukuun ottamatta (ks. kohta 3.1 edellä).
      Käytännössä kaikissa yhteisön ohjelmien käynnistämistä koskevissa säädöksissä,
      joissa ohjelmat avataan myös KIE-maille, säädetään myös Kyproksen
      osallistumisesta. Maltan osallistumisesta säädetään kuitenkin harvemmin, ja Turkin
      osallistumisesta ei säädetä lähes lainkaan. Helsingissä kokoontuneen Eurooppa-
      neuvoston päätelmissä 13 ehdokasmaata kuitenkin asetettiin samalle lähtöviivalle,
      kun kyse on liittymisstrategiasta, ohjelmiin osallistuminen mukaan luettuna.
                                             4
 ---pagebreak---          Tästä syystä tulevissa puitesopimuksissa olisi mahdollistettava Kyproksen, Maltan
         ja Turkin osallistuminen kaikkiin niihin yhteisön ohjelmiin, jotka ovat avoinna
         KIE-maille.
Edellä esitetyn perusteella neuvostoa pyydetään:
• hyväksymään liitteinä olevat 10 päätösehdotusta, jotka koskevat 10 Keski- ja Itä-
  Euroopan ehdokasmaan kanssa tehdyillä Eurooppa-sopimuksilla perustetussa
  asianomaisessa assosiaationeuvostossa vahvistettavaa yhteisön kantaa;
• valtuuttamaan komissio neuvottelemaan Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa liitteenä
  olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti kolme kahdenvälistä puitesopimusta, joissa
  vahvistetaan yleiset ehdot kyseisten kolmen maan osallistumiselle kaikkiin sellaisiin
  yhteisön ohjelmiin, jotka ovat avoinna KIE-maille.
                                              5
 ---pagebreak---                                                 Ehdotus:
                                       NEUVOSTON PÄÄTÖS
     [maan nimi] osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa
                                 vahvistettavasta yhteisön kannasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 2
kohdan ja 308 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)     Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä [maan nimi]♦ assosiaatiosta
        tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja on tehty 4 päivänä joulukuuta 1995
        tehdyllä neuvoston ja komission päätöksellä.
(2)     Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti [maan nimi]♦ voi osallistua yhteisön
        puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin, ja 2 artiklan
        mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat [maan nimi]
        osallistumista kyseisiin toimiin.
(3)     Eri yhteisön ohjelmien käynnistämistä koskevissa yhteisön säädöksissä säädetään, että
        kyseiset ohjelmat ovat avoinna Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaille Eurooppa-
        sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen
        päätöksissä vahvistetuin ehdoin,
♦
        [Tätä sanamuotoa sovelletaan ainoastaan kuuteen KIE-maahan eli Bulgariaan, Puolaan,
        Romaniaan, Slovakiaan, Tšekkiin ja Unkariin. Hieman erilaista sanamuotoa (ilman viittausta
        lisäpöytäkirjaan) sovelletaan neljään muuhun KIE-maahan.]
                                                    6
 ---pagebreak--- ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä [maan nimi] Eurooppa-sopimuksella
perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee [maan nimi]
osallistumista    yhteisön   ohjelmiin,    esitetään    liitteenä  olevassa   luonnoksessa
assosiaationeuvoston päätökseksi.
Tehty Brysselissä
                                           Neuvoston puolesta
                                           Puheenjohtaja
                                              7
 ---pagebreak---                                                 Ehdotus:
                 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja [maan nimi]
                  ASSOSIAATIONEUVOSTON PUITEPÄÄTÖS N:O .../....,
                                                tehty ....,
         [maan nimi] osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevista yleisistä ehdoista
ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä [maan nimi]♦ Eurooppa-
sopimuksen lisäpöytäkirjan, joka koskee [maan nimi] osallistumista yhteisön ohjelmiin, ja
erityisesti sen 1 ja 2 artiklan1,sekä katsoo seuraavaa:
(1)     Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti [maan nimi]♦ voi osallistua yhteisön
        puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin toimiin monilla eri aloilla.
        Siinä myös määrätään muiden yhteisön alojen lisäämisestä.
(2)     Lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää [maan nimi]♦
        kyseisiin toimiin osallistumisen ehdoista.
(3)     Erityiset osallistumisedellytykset, mukaan lukien rahoitusosuudet, määritellään
        kullekin yhteisön ohjelmalle Euroopan komission ja [maan nimi] välillä neuvotellun
        ja tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
                                                1 artikla
[Maan nimi] voi osallistua kaikkiin sellaisiin yhteisön ohjelmiin, jotka ovat avoinna Keski- ja
Itä-Euroopan ehdokasmaille.
                                                2 artikla
[Maan nimi] on maksettava Euroopan yhteisöjen talousarvioon rahoitusosuus, joka vastaa sen
osallistumista kuhunkin ohjelmaan.
♦
        [Tätä sanamuotoa sovelletaan ainoastaan kuuteen KIE-maahan eli Bulgariaan, Puolaan,
        Romaniaan, Slovakiaan, Tšekkiin ja Unkariin. Hieman erilaista sanamuotoa (ilman viittausta
        lisäpöytäkirjaan) sovelletaan neljään muuhun KIE-maahan.]
1
        EYVL L ..., 00.00.199.., s. ...
                                                    8
 ---pagebreak---                                            3 artikla
[Maan nimi] edustajilla on lupa osallistua tarkkailijoina sitä koskevien asioiden käsittelyyn
hallintokomiteoissa, jotka vastaavat sellaisten ohjelmien valvonnasta, joiden rahoitukseen
[maan nimi] osallistuu.
                                           4 artikla
[Maan nimi] osallistujien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan mahdollisimman
laajasti asianomaisia ohjelmia koskevia samoja edellytyksiä, sääntöjä ja menettelyjä kuin
jäsenvaltioihin.
                                           5 artikla
Euroopan komissio ja [maan nimi] määrittelevät yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella
erityiset ehdot, rahoitusosuus mukaan luettuna, jotka koskevat [maan nimi] osallistumista
kuhunkin yksittäiseen ohjelmaan. Jos [maan nimi] hakee yhteisön ulkoista apua taloudellisen
tuen myöntämisestä tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille annetun asetuksen (ETY)
N:o 3906/89, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetulla
asetuksella (EY) N:o 1266, edellä tarkoitetut             erityisehdot voidaan määritellä
rahoituspöytäkirjassa.
                                           6 artikla
Tämä puitepäätös on voimassa määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi
irtisanoa sen kirjallisesti kuuden kuukauden irtisanomisajalla.
                                           7 artikla
Tämä puitepäätös tulee voimaan sitä kuuta seuraavan kuun ensimmäisenä päivänä, jona
assosiaationeuvosto on tehnyt sen.
Tehty Brysselissä
                                             Assosiaationeuvoston puolesta
                                             Puheenjohtaja
                                                9
 ---pagebreak---                                           Suositus:
                                  NEUVOSTON PÄÄTÖS
 komission valtuuttamisesta neuvottelemaan puitesopimus Kyproksen, Maltan ja Turkin
                     kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin
Komissio valtuutetaan neuvottelemaan liitteenä olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti
Kyproksen, Maltan ja Turkin kanssa kolme kahdenvälistä sopimusta, joissa vahvistetaan
niiden yhteisöön ohjelmiin osallistumisen yleiset periaatteet.
Komissio käy Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan mukaisesti
yhteisön puolesta neuvotteluja kuullen erityiskomiteaa, jonka neuvosto nimeää sitä tässä
tehtävässä avustamaan.
                                              10
 ---pagebreak---                                                     LIITE
                                          NEUVOTTELUOHJEET
1.        Yleistä
Neuvotteluja käydään sellaisen puitesopimuksen tekemiseksi yhteisön ja Kyproksen, Maltan
ja Turkin välillä, jossa vahvistetaan yleiset periaatteet kyseisten maiden osallistumiselle
sellaisiin yhteisön ohjelmiin, joihin ne pyytävät saada osallistua.
Sen jälkeen, kun kukin puitesopimus on tullut voimaan ja jokin näistä kolmesta maasta on
pyytänyt saada osallistua johonkin yhteisön ohjelmaan, erityiset osallistumisehdot
vahvistetaan joko rahoituspöytäkirjoissa (jos tukea maksetaan asianomaisista yhteisön
liittymistä valmistelevista varoista) tai tavanomaisissa komission ja asianomaisen
ehdokasmaan yhteisymmärryspöytäkirjoissa.
2.        Osallistumisen laajuus
Kyproksen, Maltan ja Turkin on kyettävä osallistumaan kaikkiin sellaisiin yhteisön
ohjelmiin, jotka ovat avoinna 10:lle Keski- ja Itä-Euroopan maalle (KIE-maalle)2; 13:a
ehdokasmaata kohdellaan yhdenmukaisesti, kun kyse on tällaisesta osallistumisesta.
Kyproksen, Maltan ja Turkin (kuten myös KIE-maiden) pyyntöjen toimittamiseen,
arviointiin ja valintaan sovelletaan mahdollisimman laajasti asianomaisia ohjelmia koskevia
samoja edellytyksiä, sääntöjä ja menettelyjä kuin Euroopan unionin jäsenvaltioihin.
3.        Rahoitussäännökset
Kypros, Malta ja Turkki maksavat vuosittain rahoitusosuutensa ohjelmiin. Rahoitusosuus
vahvistetaan edellä tarkoitetuissa rahoitus- tai yhteisymmärryspöytäkirjoissa; rahoitusosuutta
ei palauteta kyseisille maille, jos tulokset eivät vuoden lopussa vastaa maksettua
rahoitusosuutta.
4.        Osallistuminen yhteisön päätöksentekoon
Kyproksen, Maltan ja Turkin edustajia pyydetään osallistumaan ohjelmakomiteoiden
kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään niitä koskevia asioita.
5.        Voimassaoloaika
Nämä kolme puitesopimusta ovat voimassa määräämättömän ajan, ja niihin sovelletaan
perinteistä irtisanomislauseketta. Ohjelmiin osallistumisen erityinen kesto määritellään edellä
tarkoitetuissa pöytäkirjoissa.
2
         Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.
                                                       11


title: Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI, jolla muutetaan toista kertaa päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

text:
|

52010PC0740

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 9.12.2010KOM(2010) 740 lopullinenSuositusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI,jolla muutetaan toista kertaa päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksiSuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS,jolla muutetaan toista kertaa 10 päivänä toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) SEUT-sopimuksen 136 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, ja joilla tehostetaan kyseisten jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa.(2) SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa tukikehyksen julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävälle hallitusten politiikoille, joissa otetaan huomioon talouden tilanne.(3) Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä.(4) Neuvosto antoi 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen, joka on osoitettu Kreikalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014, jäljempänä ’neuvoston päätös’[1]. Neuvosto vahvisti liiallisen alijäämän korjaamiseksi sopeutusuran, jonka mukaan julkisen talouden alijäämä on enintään 18 508 miljoonaa euroa vuonna 2010, 17 065 miljoonaa euroa vuonna 2011, 14 916 miljoonaa euroa vuonna 2012, 11 399 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 6 385 miljoonaa euroa vuonna 2014.(5) Neuvoston päätöksen antamisen aikaan saatavilla olleen ennusteen mukaan Kreikan kokonaistuotannon odotettiin supistuvan 4 prosenttia vuonna 2010 ja 2½ prosenttia vuonna 2011 sekä kääntyvän sen jälkeen kasvuun siten, että kasvu on 1,1 prosenttia vuonna 2012 ja 2,1 prosenttia vuosina 2013 ja 2014. BKT-deflaattorin odotettiin olevan 1,2 prosenttia vuonna 2010, -0,5 prosenttia vuonna 2011, 1,0 prosenttia vuonna 2012, 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 1,0 prosenttia vuonna 2014. Talouskehityksen perusteella kokonaistuotannon odotetaan nyt supistuvan 4¼ prosenttia vuonna 2010 ja 3 prosenttia vuonna 2011 sekä kääntyvän sen jälkeen kasvuun siten, että kasvu on 1,1 prosenttia vuonna 2012 ja 2,1 prosenttia vuosina 2013 ja 2014. BKT-deflaattorin odotetaan nyt olevan 3,0 prosenttia vuonna 2010, 1,5 prosenttia vuonna 2011, 0,4 prosenttia vuonna 2012, 0,8 prosenttia vuonna 2013 ja 1,2 prosenttia vuonna 2014.(6) Eurostat validoi Kreikan hallituksen alijäämä- ja velkatilastot 15 päivänä marraskuuta 2010[2] neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009[3] mukaisesti. Samassa yhteydessä vuosien 2006–2009 alijäämä- ja velkasuhteita tarkistettiin ylöspäin. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen tarkistettiin 13,6 prosentista 15,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja velkasuhde 115,1 prosentista 126,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen.(7) Kreikka on edistynyt hyvin päätöksessä edellytettyjen toimenpiteiden toteutuksessa, mukaan lukien julkisen talouden alijäämän pienentäminen. Edellä mainittu tilastotietojen tarkistaminen ja puutteet tulonkeruussa sekä muut ongelmat talousarvion toteuttamisessa, mukaan lukien maksurästien kertyminen, aiheuttavat kuitenkin sen, että julkisen talouden alijäämätavoite jää erittäin todennäköisesti saavuttamatta. Tämä poikkeama on kompensoitava kokonaisuudessaan vuoden 2011 aikana.(8) Kreikka toimitti 24 päivänä marraskuuta 2010 neuvostolle ja komissiolle raportin toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi. Komissio arvioi raportin ja totesi, että Kreikka noudattaa päätöstä tyydyttävällä tavalla.[4](9) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että päätökseen on aiheellista tehdä joitakin tarkistuksia, kun taas liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika sekä julkisen talouden alijäämää ja julkisen velan nimellismääräistä kasvua koskeva sopeutusura on syytä pitää ennallaan,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös 2010/320/EU seuraavasti:1. Korvataan 1 artiklan 3 kohdan toinen virke seuraavasti:”3. Marraskuussa 2010 laadittujen BKT-ennusteiden perusteella velan suhde BKT:hen on enintään 143 prosenttia vuonna 2010, 153 prosenttia vuonna 2011, 157 prosenttia vuonna 2012, 158 prosenttia vuonna 2013 ja 156 prosenttia vuonna 2014.”2. Korvataan 2 artiklan 3 kohdan k alakohta seuraavasti:”k) Sen on parannettava julkista varainhoitoa siten, että vuosittain saadaan hankituksi varoja vähintään 1 miljardin euron arvosta vuonna 2011 ja vähintään 3 miljardin euron arvosta vuosina 2012 ja 2013. Omaisuuserien (kiinteistöjen ja rahoitusvarojen) myyntitulot on käytettävä velan takaisinmaksuun, eivätkä ne tule heikentämään 1 artiklan 2 kohdan mukaisten alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia julkisen talouden vakauttamispyrkimyksiä.”3. Korvataan 2 artiklan 3 kohdan m alakohta seuraavasti:”m) Sen on annettava asetus, jolla estetään paikallishallinnon talouden alijäämäisyys vähintään vuoteen 2014. Sen on pienennettävä määrärahasiirtoja paikallishallinnolle säästösuunnitelmien ja valtuuksien siirtosuunnitelmien mukaisesti.”4. Korvataan 2 artiklan 3 kohdan o alakohta seuraavasti:”o) Sen on otettava käyttöön yhdenmukainen sähköinen lääkemääräysjärjestelmä. Sen on julkaistava täydellinen hinnasto markkinoilla olevista lääkkeistä. Sen on sovellettava ei-korvattavien lääkkeiden luetteloa ja käsikauppalääkkeiden luetteloa. Sen on julkaistava uusi korvattavien lääkkeiden luettelo käyttämällä uutta viitehintajärjestelmää. Sen on käytettävä sähköisten lääkemääräysten ja skannauksen kautta saatuja tietoja alennusten saamiseen lääkealan yrityksiltä. Sen on otettava käyttöön seurantajärjestelmä, jonka avulla lääkemenoja voidaan arvioida kuukausikohtaisesti. Sen on otettava käyttöön 5 euron omavastuuosuus, joka veloitetaan säännöllisistä avohoitopalveluista, ja laajennettava omavastuuosuudet koskemaan tarpeettomia käyntejä ensiapupoliklinikoilla. Sen on julkaistava sairaaloiden ja terveyskeskusten tarkastetut tilinpäätökset. Sen on perustettava terveydenhoitoalan asiantuntijoiden riippumaton työryhmä, jonka tehtävänä on laatia vuoden 2011 toukokuun loppuun mennessä yksityiskohtainen raportti terveydenhoitojärjestelmän kokonaisuudistuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa terveydenhoitojärjestelmän tehoavuutta ja tehokkuutta.”5. Poistetaan 2 artiklan 3 kohdan p alakohta ja lisätään kyseiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:”q) Sen supistettava toimintamenoja edelleen vähintään 5 prosenttia, mistä kertyy vähintään 100 miljoonan euron säästöt.r) Sen on vähennettävä edelleen määrärahansiirtoja, mistä kertyy julkiselle taloudelle kaiken kaikkiaan vähintään 100 miljoonan euron säästöt. Määrärahansiirtoja saavat julkisyhteisöt huolehtivat samaan aikaan menojen supistamisesta siten, että maksurästejä ei kerry.s) Sen on muutettava perhe-etuudet tammikuusta 2011 alkaen tarveharkintaisiksi, mistä kertyy vähintään 150 miljoonan euron säästöt (joista vähennetään tästä aiheutuvat hallintokulut).t) Sen on vähennettävä sotilastarvikehankintoja (-toimituksia) vähintään 500 miljoonan euron arvosta verrattuna tämänhetkiseen tasoon, eli vuoteen 2010.u) Sen on pienennettävä sosiaaliturvarahastojen lääkemenoja 900 miljoonan euron arvosta lääkkeiden hintojen lisäalennusten ja uusien hankintamenettelyjen avulla sekä sairaaloiden lääkemenoja (mukaan lukien laitekulut) vähintään 350 miljoonan euron arvosta.v) Sen on muutettava julkisten yritysten hallinnointia, hinnoittelua ja palkkoja, mistä kertyy vähintään 800 miljoonan euron säästöt.w) Sen on tasattava lämmitysöljystä ja dieselöljystä kannettavat verot 1 päivän lokakuuta 2011 jälkeen veropetosten torjumiseksi, mistä kertyy vuonna 2011 vähintään 600 miljoonan euron tuotto (vuotuinen kokonaisvaikutus vähintään 900 miljoonaa euroa), josta vähennetään vähävaraisempien väestöryhmien suojaamiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden kustannukset.x) Sen on korotettava alennetut alv-kannat 5,5 prosentista 6,5 prosenttiin ja 11 prosentista 13 prosenttiin, mistä kertyy vähintään 880 miljoonan euron tuotto. Sen on alennettava lääkkeisiin ja hotellimajoitukseen sovellettava alv-kanta 11 prosentista 6,5 prosenttiin, mistä aiheutuu enintään 250 miljoonan euron kustannukset, joista vähennetään säästöt, joita sosiaaliturvarahastoille ja sairaaloille koituu lääkkeisiin sovellettavasta alemmasta alv-kannasta.y) Sen on tehostettava polttoaineen salakuljetuksen torjuntaa (tuotto vähintään 190 miljoonaa euroa).z) Sen on korotettava oikeudenkäyntimaksuja (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa).aa) Sen on pantava täytäntöön verorästien perinnän nopeuttamista koskeva toimintasuunnitelma (tuotto vähintään 200 miljoonaa euroa).bb) Sen on nopeutettava verosakkojen perintää (tuotto vähintään 400 miljoonaa euroa).cc) Sen on kerättävä veroriitoja ja -oikeudenkäyntejä koskevan uuden kehyksen myötä saatavat tulot (tuotto vähintään 300 miljoonaa euroa).dd) Sen on kerättävä umpeutumassa olevien telelupien uusimisesta saatavat tulot (tuotto vähintään 350 miljoonaa euroa).ee) Sen on kerättävä toimiluvista kertyvät tulot (tuotto vähintään 250 miljoonaa euroa).ff) Sen on laadittava Ateenan liikenneverkon (OASA) rakenneuudistussuunnitelma. Suunnitelman tavoitteeksi on asetettava yhtiön toimintatappioiden supistaminen ja yhtiön muuttaminen taloudellisesti elinkelpoiseksi. Suunnitelmaan on sisällytettävä yhtiön toimintamenojen leikkauksia ja tariffien korotuksia. Vaaditut toimenpiteet on toteutettava viimeistään vuoden 2011 tammikuussa.gg) Sen on säädettävä laki koko julkisen sektorin työntekijämäärän supistamisesta noudattamalla ilman alakohtaisia poikkeuksia sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää tai irtisanottavaa työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä, ja siirtämällä rakenneuudistusten kohteina olevien julkisten yritysten henkilöstö julkisyhteisöihin.6. Lisätään 2 artiklan 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:”c) Sen on maksettava aiempina vuosina kertyneet maksurästit.d) Sen on laadittava monivuotinen, rakenteellinen julkisen talouden vakauttamissuunnitelma, johon sisältyvien toimenpiteiden vaikutus on vähintään 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jolla varmistetaan alijäämätavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2014.e) Sen on laadittava veronkierron torjuntasuunnitelma, joka sisältää määrällisiä tulosindikaattoreita verotulojen vastuullisen hallinnoinnin varmistamiseksi. Sen on annettava lainsäädäntöä veroriitojen ratkaisemisessa käytettävien hallintomenettelyjen ja tuomioistuinten muutoksenhakumenettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä säädettävä tarvittavat lait ja otettava käyttöön tarvittavat menettelyt, jotta verovirkailijoiden virheisiin, korruptioon ja kehnoihin tuloksiin voidaan puuttua tehokkaammin, mukaan lukien syytteeseenpano velvollisuuksien laiminlyöntien tapauksessa.f) Sen on laadittava yksityiskohtainen toimintasuunnitelma ja aikataulu yksinkertaistetun palkkajärjestelmän täydentämistä ja käyttöönottoa varten.g) Sen on parannettava sairaaloiden kirjanpito- ja laskutusjärjestelmiä seuraavien toimien avulla: kahdenkertaisten suoriteperusteisten kirjanpitojärjestelmien käyttöönoton saattaminen päätökseen kaikissa sairaaloissa, yhdenmukaisen koodijärjestelmän ja yhteisen lääkintätarvikerekisterin käyttö, kaikkien sairaaloiden lääketarvikevarastojen ja -toimitusten laskenta käyttämällä yhdenmukaista lääketarvikkeiden koodijärjestelmää, omavastuuosuuksien perintä potilailta kaikissa kansalliseen terveydenhoitojärjestelmään kuuluvissa laitoksissa, hoitokustannusten laskuttaminen riittävän ajoissa (kahden kuukauden kuluessa) Kreikan sosiaaliturvarahastoilta, muilta jäsenvaltioilta ja yksityisiltä sairausvakuutusyhtiöiltä, sekä sen varmistaminen, että vähintään 50 prosenttia julkisten sairaaloiden käyttämistä lääkkeistä koostuu vuoden 2011 loppuun mennessä geneerisistä lääkkeistä ja patenttisuojaamattomista lääkkeistä velvoittamalla kaikki julkiset sairaalat hankkimaan farmaseuttiset tuotteet tehoaineen mukaan.h) Tuhlaamisen ja huonon hallinnon estämiseksi valtion omistamissa yrityksissä sekä vähintään 800 miljoonan euron finanssipoliittisten säästöjen saamiseksi Kreikan on säädettävä vuoden 2011 helmikuun loppuun mennessä laki, jolla leikataan julkisten yritysten peruspalkkoja vähintään 10 prosenttia yritystasolla, rajataan palkanlisät 10 prosenttiin peruspalkoista, asetetaan bruttokuukausiansioille 4 000 euron katto (12 kuukausipalkkaa vuotta kohden) ja korotetaan kaupunkiliikenteen tariffeja vähintään 30 prosenttia. Kreikan on korotettava myös muita tariffeja, otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla supistetaan julkisten yritysten toimintamenoja 15–25 prosenttia, ja säädettävä Ateenan kaupunkiliikenneverkon (OASA) rakenneuudistusta koskeva laki.i) Sen on otettava käyttöön uusi sääntelykehys, jolla helpotetaan alueellisia lentokenttiä koskevien toimilupasopimusten tekemistä.j) Sen on perustettava riippumaton koulutuspoliittinen työryhmä, jonka tehtävänä on tehostaa julkista koulutusjärjestelmää (perus-, keski- ja korkea-asteen koulutusta) ja varojen käyttöä.7. Korvataan 2 artiklan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:”b) Sen on arvioitava keskushallinnon toimintaa koskevan riippumattoman selvityksen ensimmäisen vaiheen tulokset, mukaan lukien selvityksessä annetut toimintapoliittiset suositukset. Sen on saatettava päätökseen meneillään olevia sosiaalisia ohjelmia koskevan selvityksen laatiminen.”8. Lisätään 2 artiklan 5 kohtaan alakohta seuraavasti:”h) Sen on edistettävä edelleen geneeristen lääkkeiden käyttöä muuttamalla tehoaineeseen perustuvat sähköiset lääkemääräykset pakollisiksi.”9. Poistetaan 2 artiklan 7 kohdan c alakohta, ja lisätään kyseiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:”d) Sen on otettava käyttöön sairaalakohtainen kustannuslaskentamenetelmä, jota käytetään vuodesta 2013 budjetointitarkoituksiin.e) Sen on säädettävä lakeja, joilla pannaan täytäntöön keskushallinnon toimintaa koskevan selvityksen ja sosiaalisia ohjelmia koskevan kokonaisselvityksen ensimmäisessä vaiheessa annetut operatiiviset suositukset.f) Sen on huolehdittava siitä, että kun julkinen hankintaviranomainen aloittaa toimintansa, sillä on käytettävissään tarvittavat resurssit täyttääkseen toimintasuunnitelmassa määritellyt tehtävänsä, tavoitteensa ja valtuutensa.”2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […] [1] Neuvoston päätös 2010/320/EU (EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6).[2] Eurostatin tiedote 170/2010, 15.11.2010.[3] EUVL L 145, 10.6.2009.[4] Komission tiedonanto KOM(2010) … lopullinen, [9.]12.2010.


|

52010PC0440

Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS, jolla muutetaan10 päivänä toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi  /* COM (2010) 0440 final */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 19.8.2010KOM(2010) 440 lopullinenSuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS,jolla muutetaan10 päivänä toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksiSuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS,jolla muutetaan10 päivänä toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) SEUT-sopimuksen 136 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, koskevia toimenpiteitä, joilla tehostetaan kyseisten jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa.(2) SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa tukikehyksen julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävälle hallitusten politiikalle, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.(3) Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä.(4) Neuvosto teki 10 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen, joka on osoitettu Kreikalle SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.[1] Neuvosto vahvisti seuraavan sopeutusuran liiallisen alijäämän korjaamiseksi: julkisen talouden alijäämä on enintään 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014.(5) Edellä mainitun neuvoston päätöksen hyväksymisen aikaan saatavilla olleen ennusteen mukaan Kreikan kokonaistuotannon odotettiin supistuvan 4 prosenttia vuonna 2010 ja 2,6 prosenttia vuonna 2011 sekä kääntyvän sen jälkeen kasvuun siten, että kasvu on 1,1 prosenttia vuonna 2012 ja 2,1 prosenttia vuosina 2013 ja 2014. BKT-deflaattorin odotettiin olevan 1,2 prosenttia vuonna 2010, -0,5 prosenttia vuonna 2011, 1,0 prosenttia vuonna 2012, 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 1,0 prosenttia vuonna 2014. Kyseisen ennusteen jälkeisen talouskehityksen perusteella voidaan todeta, että edellä mainittu kokonaistuotannon kasvu on edelleen keskeinen skenaario, jossa talouskasvua hidastavat ja vauhdittavat riskit ovat tasapainossa, kun taas BKT-deflaattorin arvioidaan nyt nousevan jakson alkuvuosina huomattavasti korkeammaksi eli 3½ prosenttiin vuonna 2010, 1¼ prosenttiin vuonna 2011 ja ½ prosenttiin vuonna 2012.(6) Kreikka on edistynyt hyvin neuvoston päätöksessä edellytettyjen toimenpiteiden toteutuksessa. Monilla aloilla toimenpiteitä on toteutettu vaadittua nopeammassa aikataulussa. Kyse on erityisesti eläkeuudistuksesta, paikallishallinnon uudistuksesta sekä kuukausittaisten tietojen julkaisemisesta valtion tuloista ja menoista. Kaikilla kolmella alalla tarvitaan kuitenkin vielä joitakin sopeutuksia.(7) Kreikka toimitti 6 päivänä elokuuta 2010 neuvostolle ja komissiolle raportin toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen 2010/320/EU noudattamiseksi. Komissio arvioi raportin ja totesi, että Kreikka noudattaa 10 päivänä toukokuuta 2010 tehtyä neuvoston päätöstä tyydyttävällä tavalla.[2](8) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että neuvoston päätöksiin on aiheellista tehdä joitakin tarkistuksia, kun taas liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu määräaika sekä alijäämän suhdetta BKT:hen ja julkista velkaa koskeva sopeutusura on syytä pitää ennallaan,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan neuvoston päätös 2010/320/EU seuraavasti:1.  Korvataan 2 artiklan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:”a) On toteutettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon) ja jotka sisällytetään vuoden 2011 talousarvioesitykseen. Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet: julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013), ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja joka kasvattaa tuottoja vähintään 100 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), alv-määräytymisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään 300 miljoonaa euroa vuonna 2011), Kreikan hallituksen täytäntöön panema laki julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi 500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 500 miljoonan euron arvosta) siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011, 2012 ja 2013 vähintään 1 500 miljoonaa euroa, josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 200 miljoonaa euroa vuotuisista lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään 400 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tulot vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto, paikallishallinto, sosiaaliturvarahastot, julkiset yritykset, valtion virastot ja muut julkiset laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla. Komission kuulemisen jälkeen voidaan harkita toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaavat talousarviosäästöt.”.2.  Poistetaan 2 artiklan 2 kohdan b alakohta.3.  Korvataan 2 artiklan 2 kohdan f alakohta seuraavasti:”f) Sen on toteutettava keskushallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia koskevia riippumattomia selvityksiä.”4.  Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan j ja k alakohta seuraavasti:”j) Sen on luotava kattava julkisten yritysten keskusrekisteri.k) Sen on laadittava toimintasuunnitelma ja aikataulu keskushankintaviranomaisen perustamista koskeville konkreettisille toimille.”5.  Lisätään 2 artiklan 3 kohtaan m–r alakohta seuraavasti:”m) Sen on säädettävä laki, jolla estetään vähintään vuoteen 2014 paikallishallinnon tasolla se, että talous on alijäämäinen.n) Sen on julkaistava tärkeimmät eläkejärjestelmät (IKA, mukaan lukien virkamiesten eläkejärjestelmä, OGA ja OAEE) kattavia pitkän aikavälin väliennusteita eläkemenoista vuoteen 2060 saakka heinäkuussa 2010 säädetyn lainsäädännön mukaisesti.o) Sen on säädettävä laki, jolla julkisen talouden vuotuinen rahoitusosuus rautatieliikenteen harjoittajien julkisen palvelun velvoitteesta rajataan enintään 50 miljoonaan euroon vuosina 2011, 2012 ja 2013 ja jossa vahvistetaan periaate, jonka mukaan valtio ei anna suoraa eikä välillistä lisätukea rautatieliikenteen harjoittajille.p) Sen on laadittava liiketoimintasuunnitelma Kreikan rautateille. Liiketoimintasuunnitelmassa määritetään, kuinka rautateiden operatiivinen toiminta muutetaan kannattavaksi ja katetaan poistokustannukset vuodesta 2011 muun muassa sulkemalla tappiollisia rautatieosuuksia, korottamalla hintoja, alentamalla palkkoja ja vähentämällä henkilöstöä. Suunnitelma sisältää yksityiskohtaisen herkkyysanalyysin erilaisten työehtosopimusskenaarioiden vaikutuksista palkkakustannuksiin ja tietoja eri vaihtoehdoista henkilöstön osalta, ja siinä määrätään holdingyhtiön rakenneuudistuksesta, joka kattaa myös maa-alueiden ja muiden omaisuuserien myynnin.q) Sen on pyydettävä kansainvälisiltä asiantuntijoilta teknistä apua terveydenhuoltojärjestelmien tehoavuuteen ja tehokkuuteen sekä sairaaloiden hallinnointiin liittyvistä näkökohdista toiminnan tehostamiseksi ja tuhlauksen vähentämiseksi.r) Sen on otettava käyttöön 3 euron maksu, joka veloitetaan julkisissa sairaaloissa tarjottavista säännöllisistä avohoitopalveluista.”6.  Lisätään 2 artiklan 4 kohtaan b alakohta seuraavasti:”b) Sen on julkaistava kattavia pitkän aikavälin ennusteita eläkemenoista vuoteen 2060 saakka heinäkuussa 2010 tehdyn lainsäädäntöuudistuksen mukaisesti. Kansallisen aktuaariviranomaisen keräämään ja luomaan tiedostoon perustuvien ennusteiden on katettava myös lisäjärjestelmät (oheisjärjestelmät). EU:n talouspoliittinen komitea arvioi ja hyväksyy ennusteet.”7.  Korvataan 2 artiklan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:”b) Sen on toteutettava toimenpiteitä, jotka perustuvat keskushallinnon ja sosiaalisten ohjelmien toimintaa koskevien riippumattomien selvitysten ensimmäisessä vaiheessa tehtäviin päätelmiin.”8.  Lisätään 2 artiklan 5 kohtaan d, e ja f alakohta seuraavasti:”d) Sen on säädettävä laki eläkejärjestelmän keskeisten muuttujien tarkistamisesta, jos 3 kohdan n alakohdassa ja 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut pitkän aikavälin ennusteet osoittavat, että julkisten eläkemenojen ennustettu kasvu on yli 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2060.e) Sen on tarkistettava, ovatko julkiset lisä-/oheiseläkejärjestelmät toimivia menojen vakauttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että kyseisillä järjestelmillä ei ole vaikutuksia talousarvioon.f) Sen on tarkistettava raskaiden ja rasittavien ammattien luetteloa siten, että se kattaa enintään 10 prosenttia työvoimasta. Uutta vaikeiden ja vaarallisten ammattien luetteloa aletaan soveltaa 1 päivänä heinäkuuta 2011 kaikkiin nykyisiin ja tuleviin työntekijöihin.”9.  Lisätään 2 artiklan 7 kohtaan c alakohta seuraavasti:”c) Sen on toteutettava toimenpiteitä, jotka perustuvat keskushallinnon ja sosiaalisten ohjelmien toimintaa koskevien riippumattomien selvitysten toisessa vaiheessa tehtäviin päätelmiin.”10.  Korvataan 4 artiklan 2 kohdan g alakohta seuraavasti:”g) maksamattomat valtion menot ja menot, joiden maksuaika on päättynyt.”2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […] [1] Neuvoston päätös 2010/320/EU (EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6).[2] Komission tiedonanto jatkotoimista neuvoston päätökselle, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi, KOM(2010) lopullinen XXX, 19.8.2010.