title: Suositus neuvoston suositus Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---            EUROOPAN KOMISSIO
                                              Bryssel 15.6.2010
                                              SEK(2010) 741 lopullinen
                                   Suositus
                         NEUVOSTON SUOSITUS
   Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
FI                                                                           FI
 ---pagebreak---                                                Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
             Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126
   artiklan 7 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen
           talouden alijäämiä.
   (2)     Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään
           vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä
           edistävä vahva ja kestävä kasvu.
   (3)     Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään
           sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä
           turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin
           varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin
           huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja
           kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman
           ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon
           talouden tilanne.
   (4)     Neuvosto päätti [13 päivänä heinäkuuta 2010] perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan
           mukaisesti, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä.
   (5)     Neuvoston on perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan
           menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston
           asetuksen (EY) N:o 1467/971 (joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta) 3 artiklan
           mukaisesti myös annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suositukset julkisen talouden
           liiallisen alijäämän poistamiseksi määräajassa. Suosituksessa on vahvistettava enintään
           kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava
           tehokkaita toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi, sekä määräaika liiallisen
           alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen
           alijäämän toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
FI                                                 2                                                FI
 ---pagebreak---        erityisiä seikkoja. Päätettäessä, onko tällaisia erityisiä seikkoja, asetuksen (EY)
       N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa esitetyt merkitykselliset tekijät olisi otettava
       huomioon. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvoston olisi
       kehotettava parantamaan rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (eli
       suhdannetasoitettua rahoitusasemaa, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä
       muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka
       ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   (6) Kyproksen tapauksessa katsotaan olevan olemassa erityisiä seikkoja, jotka antavat
       aihetta soveltaa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä joustavasti vakaus- ja
       kasvusopimuksen vuoden 2005 uudistuksen mukaisesti. Taloudellinen toiminta
       supistui vuonna 2009 ensimmäistä kertaa 35 vuoteen. Taantumassa heijastuivat
       kotimaankysynnän merkittävä lasku ja epäsuotuisa ulkoinen ympäristö. Erityisesti
       vaikutukset, jotka johtuivat kotitalouksien korkeasta velkaantumisesta sekä aiempaa
       tiukemmista lainaehdoista, heikkenevistä työllisyysnäkymistä ja luottamuksen
       puuttumisesta, vähensivät yksityistä kulutusta. Samalla investoinneissa tapahtui suurta
       korjaantumista, kun asuntojen ulkomaankysyntä laski, kapasiteetin käyttöaste oli
       alhainen ja yritysten taseita uudelleenjärjesteltiin. Lisäksi tavaroiden vienti ja palvelut,
       erityisesti matkailu, heikkenivät voimakkaasti finanssikriisin ja erityisesti tärkeimpien
       kauppakumppaneiden (Yhdistynyt kuningaskunta, euroalue ja Venäjä) kasvunäkymien
       roiman heikkenemisen seurauksena. Vuoden 2009 alijäämä on seurausta sekä talouden
       laskusuhdanteesta       että    Kyproksen       viranomaisten       Euroopan       talouden
       elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä. Näiden erityisten
       seikkojen vuoksi neuvosto voi sallia liiallisen alijäämän korjaamisen keskipitkällä
       aikavälillä.
   (7) Kriisiä edeltäneinä vuosina ja hyvinä taloudellisina aikoina Kypros kartutti
       voimakkaasti kasvaneiden varallisuusmarkkinoiden ja verotulojen myötä julkisen
       talouden ylijäämää ja pienensi bruttovelkasuhteensa 48,4 prosenttiin suhteessa
       BKT:hen vuonna 2008 (70,2 prosentista vuonna 2004). Vuonna 2009 talouskriisi
       vaikutti kuitenkin voimakkaasti julkiseen talouteen. Tämän vuoksi julkisen talouden
       rahoitusasema suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia alijäämäiseksi vuonna 2009,
       kun se vuonna 2008 oli ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä
       johtui myös useista harkinnanvaraisista toimenpiteistä, joilla reagoitiin talouden
       laskusuhdanteeseen (Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti), sekä
       huomattavasti vähemmän veroihin perustuvan BKT:n kasvumallin aiheuttamista
       laajoista yhteisvaikutuksista. Alijäämän ennakoidaan valtiovarainministeriön
       maaliskuussa 2010 antamassa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa
       ilmoituksessa kasvavan vuonna 2010 entisestään 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
       Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen julkista taloutta koskevien
       ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämä kasvanee kuitenkin noin 7 prosenttiin
       suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Ilmoitukseen ei sisältynyt julkista taloutta koskevia
       mahdollisia lisätoimenpiteitä, joista keskustellaan edelleen ja joiden toteuttamisen
       ajoituksesta ja yksityiskohtaisista säännöistä ei ole varmuutta tai tietoa.
   (8) Erityisten seikkojen ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman asettaman kehyksen
       vuoksi suositellaan, että julkista taloutta vakautetaan keskimääräisin vuotuisin toimin.
       Julkisen talouden toimissa olisi otettava huomioon kaikki tekijät, jotka ovat
       merkityksellisiä julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä ovat julkisen
       talouden alijäämä ja bruttovelka sekä muut indikaattorit, kuten vaihtotase, rahoitusalan
       vastuusitoumusten taso, korkomaksut, riskipreemiot ja ikääntymiseen liittyvissä
FI                                               3                                                  FI
 ---pagebreak---         menoissa keskipitkällä aikavälillä odotettavissa oleva muutos. Keskimääräisiä
        vuotuisia julkisen talouden toimia määriteltäessä lähtökohdaksi on otettu komission
        yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa ennakoitu vuoden 2011 alijäämäluku.
        Julkisen talouden kokonaistoimet, joita tarvitaan tavoitteena olevan 3 prosentin
        nimellisen alijäämän saavuttamiseksi määräaikaan mennessä, on sen jälkeen määritelty
        olettamalla, että tuotantokuilu sulkeutuu vähitellen vuoteen 2015 mennessä.
   (9)  Tätä taustaa vasten on aiheellista pyrkiä liiallisen alijäämän korjaamiseen keskipitkällä
        aikavälillä siten, että määräaika alijäämän korjaamiseksi on vuosi 2012. Erityisesti
        tilanteessa, jossa ulkoinen ja kotimainen epätasapaino ovat suuria, Kyproksen
        viranomaisten edellytetään uskottavan ja kestävän sopeutusuran saavuttamiseksi
        tehostavan finanssipoliittista strategiaa vuonna 2010 toimenpitein, joilla hillitään
        juoksevia menoja, supistavan alijäämä alle 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
        2010 ja määrittelevän ajoissa menoperusteinen vakauttamisstrategia. Sitä varten
        Kyproksen viranomaisten olisi varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat
        vuosina 2010, 2011 ja 2012 vuosittain keskimäärin 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen,
        määriteltävä toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi
        viimeistään vuonna 2012, mikäli suhdannekehitys sen sallii, ja nopeutettava alijäämän
        supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat nykyisin
        odotettua paremmiksi. Komissiolle ja neuvostolle 1 päivänä huhtikuuta 2010
        toimittamassaan vakausohjelmassa Kypros sitoutui supistamaan alijäämänsä
        4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen
        vuonna 2012. Sen vuoksi katsotaan, että Kyprokselta tässä suosituksessa edellytetyt
        lisätoimet verrattuna Kyproksen viranomaisten alkuperäiseen suunnitelmaan ovat
        toteutettavissa ja välttämättömiä. Julkisen talouden vakauttaminen myötävaikuttanee
        julkisen talouden bruttovelkasuhteen saattamiseen takaisin lasku-uralle, joka lähestyy
        viitearvoa tyydyttävää vauhtia, palauttamalla perusylijäämä riittävälle tasolle.
   (10) Kyproksen talousarviokehystä on hiljattain parannettu ottamalla käyttöön varainhoito-
        ja kirjanpitojärjestelmä (FIMAS). Kypros on myös ottanut asteittain käyttöön vuodesta
        2006 alkaen kolmivuotisen keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen ja siirtynyt
        vuodesta 2007 alkaen ohjelma- ja suoritebudjetointiin. Uutta kehystä on kuitenkin
        vasta alettu panna täytäntöön, ja sen on määrä toteutua kokonaisuudessaan vasta
        vuonna 2012. Näin ollen sen vaikutukset näkyvät vasta keskipitkällä aikavälillä.
        Uuden kehyksen oikein ajoitettu täytäntöönpano olisi erityisen tärkeää julkisen
        talouden vakauttamisen onnistumisen ja kestävyyden kannalta. Käytäntönä on ollut
        lisätalousarvioiden hyväksyminen pitkin vuotta, minkä seurauksena juoksevat menot
        ovat kasvaneet alun perin kaavailtua varojen uudelleenjakoa suuremmiksi. Tämä
        käytäntö loppuu, kun uusi talousarviokehys on saatu kokonaisuudessaan käyttöön, ja
        uusi tehokkaampi ja tuloksellisempi budjetointiprosessi hillitsee osaltaan
        ministeriöiden menojen kasvua asetettujen enimmäismäärien mukaisesti. Uusi
        budjetointiprosessi luo samalla vakaan perustan, jossa menoja voidaan kohdentaa
        uudelleen kasvua tukeviin toimenpiteisiin.
   (11) Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset
        ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa suuremmat johtuen pääasiassa eläkemenojen
        suhteellisen voimakkaasta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä.
        Tämä johtuu osin siitä, että eläkejärjestelmä on vasta kehitteillä. Huhtikuussa 2009
        käyttöön otetun eläkeuudistuksen on määrä vähentää eläkemenoja hieman ja ennen
        kaikkea lisätä sosiaaliturvamaksuja. Uudistus parantanee eläkejärjestelmän pitkän
        aikavälin tasapainoa ja vähentänee kestävyyteen kohdistuvia riskejä vaikuttamatta
FI                                               4                                                  FI
 ---pagebreak---         kuitenkaan kokonaisarvioon. Vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita
        väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Julkisen talouden
        kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka arvioitiin suuriksi julkisen talouden kestävyyttä
        koskeneessa komission yksiköiden vuoden 2009 kertomuksessa2, voitaisiin pienentää
        parantamalla perusjäämää keskipitkällä aikavälillä ja toteuttamalla muita
        toimenpiteitä, jotka hillitsisivät ikääntymiseen liittyvien menojen, erityisesti eläke- ja
        terveydenhuoltomenojen, huomattavaa kasvua.
   (12) Kyproksen viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan julkinen
        bruttovelka on 56,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Kasvu johtui
        pääasiassa perusjäämän merkittävästä heikkenemisestä ja velkaa kasvattavista
        lumipallovaikutuksista nimellisen BKT:n laskiessa. Myös virta-varanto-korjauserät
        vaikuttivat negatiivisesti velkatasoon noin yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa
        BKT:hen, mikä johtui julkisen talouden varojen kerryttämisestä vuoden lopussa
        vuoden 2010 tammikuun alkuun sijoittuvien erääntyviä velkoja koskevien
        velvollisuuksien täyttämiseksi sekä kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon
        välisten erojen kattamiseksi. Kypros ilmoitti velan ennakoiduksi määräksi
        62 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä ylittää perussopimuksen
        60 prosentin viitearvon. Vuoden 2010 vakausohjelmassa luvun ennakoidaan olevan
        hieman alhaisempi (61 prosenttia) ja kasvavan edelleen 63,2 prosenttiin suhteessa
        BKT:hen vuonna 2011. Makrotalouden skenaarioon ja rahoitusaseman tavoitteisiin
        liittyvien heikkenemisen riskien vuoksi myös velkasuhteen kehitys voi olla ennakoitua
        heikompi. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa velan ennustetaan
        kasvavan lisää 62,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 67,6 prosenttiin
        vuonna 2011 heikentyneen perusjäämän vuoksi.
   (13) Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen tehostettu valvonta edellyttää, että
        edistymistä julkisen talouden vakauttamisstrategian täytäntöönpanossa seurataan
        säännöllisesti ja oikeaan aikaan. Sen vuoksi Kyproksen vakausohjelman tuleviin
        tarkistuksiin olisi hyödyllistä sisällyttää tätä asiaa käsittelevä erillinen kohta.
   (14) Yleisesti ottaen neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi
        varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä kohentuminen. Lisäksi
        toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden
        kasvupotentiaalia,
   ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   (1)    Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden rahoitusasema on Kyproksessa
          vuonna 2009 seurausta toimenpiteistä, jotka ovat suuruudeltaan noin 1½ prosenttia
          suhteessa BKT:hen vuonna 2009, ja jotka ovat tarkoituksenmukainen reaktio
          laskusuhdanteeseen ja ovat Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia, sekä
          automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta, Kyproksen viranomaisten
   2
        Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10. marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto
        kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja
        lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja
        rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin
        kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan
        kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.
FI                                                    5                                                           FI
 ---pagebreak---               olisi lopetettava nykyinen liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman nopeasti ja
              viimeistään vuonna 2012.
   (2)        Kyproksen viranomaisten olisi saatava julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin
              suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla toteuttamalla toimia
              keskipitkällä aikavälillä. Tätä varten Kyproksen viranomaisten olisi erityisesti
            (a)      toteutettava tarpeelliset toimenpiteet alijäämän supistamiseksi alle 6 prosenttiin
                     suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja määriteltävä menoperusteinen
                     vakauttamisstrategia, jotta alijäämä saadaan supistettua viitearvon alapuolelle
                     viimeistään vuonna 2012;
            (b)      tätä tarkoitusta varten varmistettava, että julkisen talouden toimet ovat vuosina
                     2010, 2011 ja 2012 vuosittain keskimäärin vähintään 1¾ prosenttia suhteessa
                     BKT:hen, minkä pitäisi myös vaikuttaa julkisen bruttovelkasuhteen
                     saattamiseen takaisin lasku-uralle, joka lähestyy viitearvoa tyydyttävää vauhtia,
                     palauttamalla perusylijäämä riittävälle tasolle;
            (c)      täsmennettävä toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän
                     korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012 suhdannekehityksen sen salliessa, ja
                     pantava ne tinkimättömästi täytäntöön sekä nopeutettava alijäämän
                     supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat
                     nykyisin oletettua paremmiksi.
   (3)        Sopeutukseen liittyvien riskien torjumiseksi Kyproksen olisi vahvistettava
              keskipitkän aikavälin talousarviokehyksensä sitovaa luonnetta sekä seurattava
              tarkemmin talousarvion toteutumista koko vuoden ajan.
   (4)        Sen olisi myös parannettava julkisen talouden kestävyyttä toteuttamalla
              uudistustoimenpiteitä eläke- ja terveydenhuoltomenojen hillitsemiseksi, jotta
              ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu saataisiin pysäytettyä.
   (5)        Julkisen talouden toimien lisäksi Kyproksen viranomaisten olisi myös hyödynnettävä
              kaikki mahdollisuudet, myös ne, jotka perustuvat parempiin talouden olosuhteisiin,
              nopeuttaa bruttovelkasuhteen alenemista kohti viitearvoa.
   (6)        Neuvosto vahvistaa [13 päivän tammikuuta 2011] määräajaksi, johon mennessä
              Kyproksen olisi ryhdyttävä tuloksellisiin toimiin ja ilmoitettava toimenpiteet, jotka
              ovat tarpeen edistymisessä kohti liiallisen alijäämän korjaamista. Toimien
              tehokkuuden arvioinnissa otetaan huomioon talouden kehittyminen verrattuna
              komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen talousnäkymiin.
   Kyproksen viranomaisten olisi raportoitava edistymisestä näiden suositusten
   täytäntöönpanossa erillisessä kohdassa laatiessaan vakausohjelman tulevia tarkistuksia ennen
   liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamista.
   Lisäksi neuvosto korostaa, että keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen on tärkeää
   talouden laskusuhdanteiden asianmukaisen budjettihallinnoinnin kannalta. Sen vuoksi se
   kehottaa Kyproksen viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti
   rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainossa
   olevaa talousarviota jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu. Julkisen
   talouden tavoitteissa pysymistä ja menojen tiukkaa hillitsemistä keskipitkällä aikavälillä
FI                                                    6                                                 FI
 ---pagebreak---    voitaisiin parantaa panemalla täysimääräisesti täytäntöön suunnitelmien mukainen tehokas
   monivuotinen talousarviokehys.
   Tämä suositus on osoitettu Kyproksen tasavallalle.
   Tehty Brysselissä
                                             Neuvoston puolesta
                                             Puheenjohtaja
FI                                              7                                           FI


title: Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012 , Kyproksen vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 219/13

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012,
   Kyproksen vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2012/C 219/04
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen käynnistää uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopalla kestävän kasvun vauhdittamiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen olevien mahdollisuuksien lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen (4) Kyproksen vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014, jäljempänä ’vuoden 2011 neuvoston suositus’.

               (4)

               Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin eurooppalainen ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 2011 päätelmät, joissa kehotetaan sosiaalisen suojelun komiteaa esittämään yhdessä työllisyyskomitean ja muiden komiteoiden kanssa näkemyksensä toimista, joita suositellaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavan politiikkajakson yhteydessä. Nämä näkemykset ovat osa työllisyyskomitean lausuntoa.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 15 päivänä helmikuuta 2012 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2012.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (9)

               Kypros toimitti vuosia 2012–2015 koskevan vakausohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2012 sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 10 päivänä toukokuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Komissio on myös arvioinut asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa tarkastelussa, onko Kyproksessa makrotalouden epätasapaino. Komissio totesi perusteellisessa tarkastelussaan, että Kyproksessa on sisäinen epätasapaino sen pankkisektorin ja yrityssektorin velkaantuneisuuden vuoksi sekä että maan talouden dynamiikassa ja kilpailukyvyssä on ulkoinen ja sisäinen epätasapaino, mutta se ei ole liiallinen.

               (10)

               Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa vuosien 2012–2014 osalta optimistiselta. Vaikka kasvunäkymiä on tarkistettu huomattavasti alaspäin, vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana olevaan makrotalouden skenaarioon kohdistuu yhä riskejä, jotka liittyvät erityisesti kotimaisen kysynnän kehittymiseen vuosina 2012–2013. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2012 mennessä ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2014 mennessä ja pysyä siinä vuonna 2015. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Suunniteltu liiallisen alijäämän korjaus on liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa neuvoston suosituksessa asetetun määräajan mukainen. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (5), keskimääräisten vuotuisten julkisen talouden toimien suunnitellaan vuosina 2011–2012 olevan keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa neuvoston suositusta. Kaavailtu edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää vuonna 2013, koska se on suurempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, niin komission yksiköiden vuoden 2012 kevään talousennusteen kuin vakausohjelman mukaisesti.
               Julkisten menojen kasvuvauhti, jossa on otettu huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa vuosina 2013–2014 mutta ei vuonna 2015. Vakausohjelman julkisen talouden tavoitteisiin sisältyy riskejä, jotka liittyvät optimistiselta vaikuttavaan makrotalouden skenaarioon vuosien 2012–2014 osalta ja vuodeksi 2013 suunniteltuihin vakauttamistoimiin, jotka ovat osittain sellaisten toimenpiteiden varassa, jotka on määritelty puutteellisesti. Vakausohjelman mukaan julkisen velan suhde BKT:hen, joka oli 71,6 prosenttia vuonna 2011, nousee 72,1 prosenttiin vuonna 2012 ennen kuin se laskee asteittain 65,4 prosenttiin vuonna 2015. Kun tarkastellaan vakaus- ja kasvusopimuksessa velan supistamiselle asetettua viitearvoa, Kypros on vuosina 2013–2015 siirtymävaiheessa, ja vakausohjelmassa esitettyjen suunnitelmien avulla varmistettaisiin riittävä edistys kohti velan supistamiselle asetetun viitearvon noudattamista. Tähän arvioon sisältyy kuitenkin riskejä, jotka liittyvät rahoituslaitosten mahdollisiin pelastustoimenpiteisiin.

               (11)

               Verohallinnon tehokkuutta on parannettava merkittävästi, koska veronkantoon liittyvät hallintokustannukset ovat Kyproksella hyvin korkeat. Veronkanto on suhteellisen vähäistä. Erityisesti verohallinnon menot suhteessa BKT:hen ja hallintokustannukset suhteessa kannettujen verojen nettomäärään ovat korkeat, ja niiden suuntaus on nouseva. On tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla kannustetaan siirtymistä harmaasta tai pimeästä työstä lailliseen työhön ja joilla torjutaan veronkiertoa. Lisäksi olisi tehostettava veronkantoa tehostavia aloitteita.

               (12)

               Kyproksen pankeilla on paljon sijoitusvastuita Kreikan taloudessa. Kreikan valtion velan uudelleenjärjestely ja kreikkalaisten lainanottajien järjestämättömien lainojen määrän kasvu ovat vaikuttaneet negatiivisesti Kyproksen pankkien varojen kehittymiseen, kannattavuuteen sekä pääoma- ja likviditeettipuskureihin. Kyproksen koko pankkisektorilla on hyvin paljon Kreikkaa koskevia sijoitusriskejä. Parlamentti hyväksyi 14 päivänä joulukuuta 2011 kaksi lakiehdotusta rahoitusjärjestelmän joustavuuden vahvistamisesta pankkikriisien varalta. Osuuspankkien – joissa on noin 40 prosenttia kotimaisista talletuksista – valvonnan tehostaminen ei kuitenkaan ole toistaiseksi edennyt tyydyttävästi.

               (13)

               Kyproksen haasteena on varmistaa julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä erityisesti eläkkeiden osalta. Kypros on toteuttanut kaksi merkittävää rakenteellista toimenpidettä eläkejärjestelmänsä uudistamiseksi. Vaikka nämä toimenpiteet ovat asianmukaisia ja uskottavia, Kyproksen vastaus ei ole riittävän kunnianhimoinen järjestelmän kestävyyden ja riittävyyden turvaamiseksi sekä sen oikeudenmukaisuuden parantamiseksi pitkällä aikavälillä. On vielä toteutettava toimenpiteitä, jotta säilytetään työntekijöiden työllistettävyys yrityksissä, ja tuetaan todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamista. Kypros on puuttunut vain osittain ikääntyvien suureen köyhyysriskiin. Toteutetut toimenpiteet eivät riitä parantamaan köyhyysvaarassa olevien eläkeläisten tulojen riittävyyttä lyhyellä aikavälillä.

               (14)

               Terveydenhuoltoalalla vallitsevaan epäoikeudenmukaisuuteen ja tehottomuuteen ei ole merkitsevästi puututtu. Vuoden 2011 neuvoston suosituksen sisältämästä suosituksesta 3 huolimatta ei toistaiseksi ole esitetty selkeää aikataulua kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän uudistamisen jatkamiseksi. Tämä aiheuttaa riskin julkisen talouden pitkän aikavälin valvonnalle ja kestävyydelle sekä terveydenhuollon laadulle.

               (15)

               Kyproksen hallitus on toteuttanut joitakin toimenpiteitä vastatakseen palkkojen indeksointia (elinkustannuskorvaus) koskevaan vuoden 2011 suositukseen, erityisesti jäädyttämällä laajasti käsitetyn julkisen sektorin palkat kahdeksi vuodeksi. Hallitus ja työmarkkinaosapuolet ovat myös sopineet aloittavansa neuvottelut palkkojen elinkustannuskorvausjärjestelmän tarkistamiseksi kesäkuun 2012 loppuun mennessä. Järjestelmää olisi edelleen uudistettava kattavasti työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, jotta voidaan lujittaa reaalipalkkojen ja tuottavuuden kehityksen välistä yhteyttä ja tehdä järjestelmästä oikeudenmukaisempi. Tämä sekä parantaisi Kyproksen kilpailukykyä että johtaisi myös tehokkaampaan työnjakoon. Vaikka nämä kehityssuunnat ovat ensiaskelia oikeaan suuntaan, niiden merkitys ja uskottavuus riippuvat ensisijaisesti siitä, miten kunnianhimoiseen tulokseen parhaillaan käytävässä palkkojen indeksointijärjestelmän uudistusta koskevassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa päästään, ja tämän tuloksen täytäntöönpanosta.

               (16)

               Makrotalousnäkymien heikkeneminen on vaikuttanut haitallisesti Kyproksen työmarkkinoihin, nostanut työttömyysastetta ja lisännyt huomattavasti nuorisotyöttömyyttä. Vastatakseen tähän haasteeseen Kypros on toteuttanut lukuisia myönteisiä toimenpiteitä. Ne ovat asianmukaisia mutteivät riittävän kunnianhimoisia. Varsinkin yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimenpiteiden toteuttamista olisi nopeutettava. Tarvitaan lisäponnistuksia nuorisotyöttömyysongelman ratkaisemiseksi, työvoiman uudelleenkouluttamiseksi ja sen ammattitaidon parantamiseksi, jotta voidaan helpottaa työmarkkinoilla tarvittavien muutosten tekemistä. Tuolloin on keskityttävä erityisesti niihin ryhmiin, joiden osallistuminen elinikäisen oppimisen toimiin on vähäistä, kuten vähän koulutettuihin ja ikääntyneisiin työntekijöihin.

               (17)

               Kypros on saattanut palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (6) (”Palveludirektiivi”) osaksi kansallista lainsäädäntöään horisontaalisella säädöksellä, johon liittyy lukuisia alakohtaisia muutoslakeja ja -asetuksia. Tietyillä aloilla (kuten vähittäiskauppa, matkailu ja rakennusala) alakohtaisten säännösten antaminen on kuitenkin vielä kesken. Vaikka Kyproksen asema suhteessa EU:n keskiarvoon on asiantuntijapalvelujen sääntelyn osalta suotuisa ja Kyproksen 90 säännellystä ammatista ainoastaan neljä on liike-elämän palveluissa, joissain säännellyissä asiantuntijapalveluissa, kuten lakimiesten ja arkkitehtien osalta, on yhä kiinteitä tai vähimmäishintoja.

               (18)

               Perusteellisen tarkastelun yhteydessä tehdyn analyysin perusteella voidaan todeta, että Kyproksessa on epätasapaino. Erityisesti makrotalouden kehitys vaihtotaseen, julkisen talouden ja finanssisektorin osalta edellyttää tarkkaa seurantaa ja kiireellistä talouspoliittista huomiota, jotta voidaan välttää haitalliset vaikutukset talouden sekä talous- ja rahaliiton toimintaan. Kyproksen taloudessa on ollut erityisen hellittämätön ja suuri vaihtotaseen alijäämä, mihin on syynä kaupan alijäämä, joka johtuu hinta- ja kustannuskilpailukyvyn asteittaisesta heikkenemisestä, julkisen talouden epätasapainotiloista, jotka ovat kääntyneet laajentuneiksi vuotuisiksi alijäämiksi silloinkin, kun talous on toipunut taantumasta, ja yksityissektorin kasvavasta velkaantuneisuudesta. Erityisesti finanssialan ulkopuoliset yritykset ovat hyvin haavoittuvia korkean velkaantuneisuutensa sekä alhaisen kannattavuutensa vuoksi, mikä johtaa järjestämättömien lainojen merkittävään kasvuun tällä alalla. Kyproksen pankeilla on paljon Kreikan valtion joukkovelkakirjoja ja Kreikan taloutta koskevia riskejä. Lisäksi kasvunäkymät ovat heikot, mikä entisestään heikentää epätasapainotilojen suhteellisen hidasta purkamista.

               (19)

               Kypros on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät kilpailukyvyn, työllisyysasteen ja julkisen talouden kestävyyden parantamiseen sekä rahoituksen kestävyyden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.

               (20)

               Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta. Se on arvioinut sekä vakausohjelman että kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–7.

               (21)

               Neuvosto on tämän arvion perusteella tutkinut vakausohjelman, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

               (22)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Sen asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla antamat suositukset ilmenevät erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 7,

         SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2012–2013 toimia, joilla se

               1.

               toteuttaa lisätoimenpiteitä korjatakseen liiallisen alijäämän kestävästi vuonna 2012; toteuttaa vuonna 2013 ja sen jälkeen tinkimättä julkisen talouden strategian, mitä tuetaan riittävästi erityistoimenpiteillä, jotta se saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuoteen 2014 mennessä ja noudattaa menojen kasvulle asetettua tavoitetta ja varmistaa, että velan supistamiselle asetetun viitearvon osalta edistytään riittävästi; nopeuttaa sellaisten täytäntöönpanokelpoisten monivuotisten menokattojen asteittaista käyttöönottoa, jotka perustuvat sitovaan lainsäädäntöön ja joihin liittyy oikaisumekanismi; toteuttaa toimenpiteitä menojen pitämiseksi tiukasti kurissa sekä toteuttaa ohjelma- ja tulosbudjetointia mahdollisimman nopeasti; parantaa verotusta koskevien sääntöjen noudattamista ja torjuu veronkiertoa;

               2.

               yhdenmukaistaa edelleen osuustoiminnallisten luottolaitosten valvonta- ja sääntelykehystä liikepankkeihin sovellettavien vaatimusten mukaiseksi; lujittaa rahoituslaitosten tehokasta pääomapohjan vahvistamista koskevia säännöksiä rajoittaakseen ulkoisten häiriöiden finanssisektorille aiheuttamia riskejä;

               3.

               parantaa edelleen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä ja riittävyyttä ja puuttuu ikääntyvien suureen köyhyysriskiin; varmistaa todellisen eläkkeellesiirtymisiän nousun muun muassa muuttamalla lakisääteisen eläkeiän vastaamaan kohonnutta elinajanodotetta;

               4.

               täydentää kansallista terveydenhuoltojärjestelmää ja ottaa sen viipymättä käyttöön etenemissuunnitelman pohjalta, millä voidaan varmistaa sen rahoituksen kestävyys ja yleinen kattavuus;

               5.

               parantaa työvoiman ammattitaitoa ja sen ammatillista liikkuvuutta korkean kasvun ja korkean lisäarvon toimintoihin; toteuttaa lisätoimenpiteitä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi painottaen työharjoittelua yrityksissä ja edistäen itsenäistä ammatinharjoittamista; toteuttaa asianmukaisia poliittisia toimenpiteitä kysyntäpuolella vauhdittaakseen yritysten innovaatiotoimintaa;

               6.

               poistaa aiheettomia esteitä palvelumarkkinoilta erityisesti parantamalla palveludirektiivin täytäntöönpanoa palvelualoilla, joilla on suurin kasvupotentiaali (matkailu mukaan lukien), ja avaamalla asiantuntijapalvelujen tarjonta;

               7.

               parantaa kilpailukykyä muun muassa uudistamalla palkkojen indeksointijärjestelmän työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisia käytäntöjä noudattaen, jotta se vastaisi paremmin tuottavuuden kehitystä; toteuttaa toimenpiteitä talouden rakenteen monipuolistamiseksi; korjaa budjettitasapainon menoja rajoittamalla.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. SHIARLY

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2012 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 26 päivänä huhtikuuta 2012 annetulla neuvoston päätöksellä 2012/238/EU (EUVL L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  EUVL C 210, 16.7.2011, s. 12.

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana ohjelman tietojen perusteella ja yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


				|

		52011SC0816

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Sloveniaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Slovenia 2011-2014

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovenian kansallisesta uudistusohjelmasta
vuodelta 2011
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
Slovenian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148
artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1] ja
erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta
2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja
kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn
lisäämiseksi.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista
suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[3]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat
huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011
ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja
hallinnan jakso EU:ssa ja ensimmäinen politiikan yhdennetyn
etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa.

(4)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta
2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka
ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston
päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että
etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden
kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten
avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita
toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä,
jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin
uudistusohjelmiin.
(5)
Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä
maaliskuuta 2011 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita
esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(6)
Slovenia toimitti vuosiksi 2010–2014 laaditun
tarkistetun vakausohjelmansa vuodelta 2011 ja vuonna 2011 laaditun kansallisen
uudistusohjelmansa 18 ja 19 päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu
samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(7)
Kriisiä edeltäneinä vuosina Slovenian talous kasvoi
nopeasti vilkkaan viennin ja investointien ansiosta. Kriisillä oli kuitenkin
Sloveniassa raskaat vaikutukset. BKT supistui lähes 10 prosenttia vuosina
2008–2010, mikä vesitti osan aiemmasta lähentymisestä. Automaattisten
vakauttajien, elvytystoimenpiteiden ja luontaisesti vahvan
menokehityksen yhteisvaikutuksesta julkisen talouden alijäämä, joka oli 1,8
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kasvoi 6,0 prosenttiin suhteessa
BKT:hen vuonna 2009 (bruttovelka suhteessa BKT:hen oli 21,9 prosenttia vuonna
2008 ja 35,2 prosenttia vuonna 2009). Työmarkkinat reagoivat hyvin hitaasti, ja
työllisyys on edelleen laskusuunnassa. Työttömyysaste on vieläkin EU:n
keskiarvoa alhaisempi, mutta se kasvoi jyrkästi kriisiä edeltäneestä 4,4
prosentista 7,3 prosenttiin vuonna 2010. Talous on tähän mennessä elpynyt melko
hitaasti, ja kasvua odotetaankin vasta vuonna 2012 arviolta 2,5 prosenttia
suhteessa BKT:hen.
(8)
Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
mukaisen tarkistetun vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että
julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on
lähitulevaisuudessa realistinen ja ohjelmakauden lopun osalta liian
optimistinen. Julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2010 oli 5,6 prosenttia suhteessa
BKT:hen, aiotaan ohjelmassa supistaa alle 3 prosentin viitearvoon suhteessa
BKT:hen vuoteen 2013 mennessä hillitsemällä perusmenoja laajalti. Kun
liiallinen alijäämä on saatu korjattua, rahoitusaseman suunnitellaan ohjelmassa
hieman lähentyvän keskipitkän aikavälin tavoitetta eli tasapainoista
rakenteellista rahoitusasemaa, jota ei kuitenkaan saavuteta. Vaikka keskipitkän
aikavälin tavoite on asetettu korkeammalle kuin edellisessä ohjelmassa, sitä ei
voida tässä vaiheessa pitää riittävänä, koska se ei välttämättä takaa riittävän
nopeaa kehitystä kohti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Komission yksiköt ovat ohjelmaan sisältyvien
tietojen perusteella, yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskeneet,
että julkisen talouden vakauttamistoimien suunnitellaan vuosina 2011–2013
olevan vuosittain keskimäärin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli alle
neuvoston suosituksen. Alijäämän ja velan
toteutuma voi lisäksi jäädä tavoiteltua huonommaksi. Lisätalousarvioon
odotetaan sisällytettävän lisätoimenpiteitä vuoden 2011 alijäämätavoitteen
saavuttamiseksi. Ohjelmassa ei täsmennetä
vuoden 2011 jälkeen toteutettavia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi, eikä
alijäämä- ja velkatilanteeseen vaikuttavien rahoitusalan pelastustoimenpiteiden
lisätarvetta voida sulkea pois.
(9)
Vaikka julkisen talouden alijäämä onkin supistunut
vuoden 2009 huippulukemista, Slovenian keskeisiin haasteisiin kuuluu
vakauttamisen jatkaminen niin, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua
vuoteen 2013 mennessä ja keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan sen jälkeen.
Viime vuosien vakauttamisstrategian mukaisesti vakausohjelmassa vuosina
2011–2014 suunnitellut menojen lisäsäästöt kohdistuvat lähinnä julkisen
sektorin palkkamenoihin, sosiaalisiin tulonsiirtoihin (kuten eläkkeisiin) ja
julkisiin investointeihin. Vakausohjelmassa ei kuitenkaan ole yksityiskohtaisia
tietoja toimenpiteistä, joita on suunniteltu toteutettavan vuoden 2011 jälkeen.
Korjaavia toimia tarvittaneen lisää vuoden 2011 alijäämän saavuttamiseksi.
Keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategian uskottavuutta voitaisiin lisätä
hyväksymällä lisää rakenteellisia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi –
viimeaikaisille vakauttamistoimenpiteille tyypillisten väliaikaisten
toimenpiteiden sijasta – ja tekemällä keskipitkän aikavälin julkisen talouden
kehyksestä sitovampi. Vakausohjelmassa vahvistetaan uuden menosäännön
käyttöönotto, mutta sitä koskevia keskeisiä säännöksiä, kuten säännön
noudattamatta jättämisen määritelmää, ei ole vielä saatu valmiiksi. Koska
menojen käyttö esimerkiksi terveydenhuollossa ja koulutuksessa vaikuttaa
suhteellisen tehottomalta, Slovenialla voi olla enemmän liikkumavaraa
menoperusteisessa vakauttamisessa ilman, että julkisten palvelujen laatu
vaarantuu. Vakausohjelmaan sisältyy julkisten palvelujen, tulonsiirtojen ja
tukien järkiperäistämistä sekä yhdennetyn julkisten hankintojen järjestelmän
käyttöönottoa koskevia aloitteita, mutta kaikista näistä ei anneta
yksityiskohtaisia tietoja.
(10)
Väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle
aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Sloveniassa huomattavasti
suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Iäkkäämpien työntekijöiden osallistumis- ja
työllisyysasteet ovat myös hyvin alhaisia (36,5 ja 35 prosenttia, kun EU:n
keskiarvot ovat 49,7 ja 46,3 prosenttia). Tämä johtuu pääasiassa aikaisesta
eläkkeelle siirtymisestä ja aktiivisen ikääntymisen kannustinten puuttumisesta.
Parlamentti hyväksyi jokin aika sitten eläkeuudistuksen, jolla eläkeikää
pyritään nostamaan siten, että eläkkeet säilyvät riittävinä. Vakausohjelman
mukaan ikääntymiseen liittyvät menot saadaan näin vakautettua vuoteen 2030
asti, mikä olisi tärkeä ensi askel eläkejärjestelmän kestävyyden
parantamisessa. Uudistuksesta järjestettiin 5 päivänä kesäkuuta 2011
kansanäänestys, jossa se hylättiin. Eläkejärjestelmän kestävyysongelma on
edelleen olemassa, ja sen ratkaisemiseksi on löydettävä muita keinoja.
(11)
Työmarkkinat ovat suhteellisen segmentoituneet
erilaisten työsopimusten mukaan: pysyvissä työsuhteissa olevien työntekijöiden
työsuhdeturva on parempi kuin määräaikaisissa työsuhteissa olevien
työntekijöiden työsuhdeturva. Määräaikaisilla työsopimuksilla palkattujen
15–24-vuotiaiden nuorten osuus on EU:n suurin (67 prosenttia vuonna 2009), ja
siirtyminen määräaikaisesta sopimuksesta pysyvään työsopimukseen vaikuttaa
suhteellisen hankalalta. Aiemmat toimet asian korjaamiseksi ovat osoittautuneet
riittämättömiksi. Hallitus aikoo neuvotella työmarkkinaosapuolten kanssa
työsuhdelain tarkistuksesta erityyppisiin työsopimuksiin sisältyvien oikeuksien
ja velvollisuuksien yhdenmukaistamiseksi. Lisäksi opiskelijoiden työskentely
muodostaa suuret, pitkälti sääntelemättömät ja verotuksellisesti edulliset
rinnakkaiset työmarkkinat. Tätä merkittävää ongelmaa ei ole käsitelty
kansallisessa uudistusohjelmassa.
(12)
Segmentoitumisen lisäksi Slovenian työmarkkinoilla
aiheutuu rakenteellisia ongelmia työmarkkinoiden tarpeiden ja työvoiman
kohtaamattomuudesta, mikä otetaan huomioon kansallisessa uudistusohjelmassa.
Siihen sisältyy mittavia koulutusinvestointeja taitojen ja työllistettävyyden
parantamiseksi. Siinä hahmotellaan suunnitelmia, joilla voitaisiin edelleen
parantaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille. Suunnitelmissa on
keskeisellä sijalla koko koulutusjärjestelmän kattava ammatinvalinnanohjaus. Uudistussuunnitelman
mukaan työnvälitystä nykyaikaistetaan, jotta ammattitaitoisen työvoiman
tarjonta vastaisi paremmin työmarkkinoiden kysyntää. Näiden uudistusten
läpivieminen onnistuneesti edellyttää kuitenkin, että parannetaan järjestelmää,
jolla työmarkkinoiden nykyiset ja tulevat tarpeet saadaan ajoissa selvitettyä.
(13)
Laskusuhdanne vaikuttaa lainasalkkuihin viiveellä,
ja järjestämättömien luottojen kasvava osuus on lisännyt pankkien
arvonalentumistappioita ja luottokuluja. Valtion omistamien kahden pankin
pääomapohjaa on vahvistettu, mikä olikin välttämätöntä. Hallitus on myös
ehdottanut toimenpiteitä saatavien perimisen nopeuttamiseksi ja tuottavien
toimintojen luotottamisen kannustamiseksi. Toimenpiteet eivät ehkä ole täysin
riittäviä palauttamaan reaalitalouden luototusta ennalleen, joten lisätoimet
voivat olla tarpeen.
(14)
Osa palvelualan segmenteistä on suojattu
kilpailupaineilta. Niille ovat tyypillisiä korkeat katteet ja suuri
keskittyminen, mikä kasvattaa kustannuksia koko taloudessa. Kun valtio lisäksi
puuttuu talouselämään merkittävässä määrin, mahdollisesti hyödylliset suorat
ulkomaiset sijoitukset ovat jääneet suhteellisen vähäisiksi. Slovenia aikoo
nopeuttaa palveludirektiivin pahasti viivästynyttä täytäntöönpanoa. Lisäksi sen
on tarkoitus antaa kilpailunsuojaamisvirastolle täysi riippumattomuus ja etsiä
myyntikelpoisia valtion pääomasijoituksia. Näistä suunnitelmista ei ole annettu
yksityiskohtaisia tietoja, ja niiden täytäntöönpanoon liittyy riskejä.
(15)
Slovenia on allekirjoittanut Euro Plus ‑sopimuksen.
Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa mainitaan mahdollisia sitoumuksia ja
tavoitteita kaikilla neljällä Euro Plus -sopimuksen osa-alueella (kilpailukyvyn
ja työllisyyden parantaminen, julkisen talouden kestävyyden tukeminen ja
rahoitusvakauden vahvistaminen), mutta komissiolle ei ollut 7 päivään kesäkuuta
mennessä ilmoitettu varsinaisista sitoumuksista.
(16)
Komissio on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen
uudistusohjelman[4]. Se
on ottanut huomioon niiden merkityksen Sloveniana finanssipolitiikan sekä
sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut,
ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin talouden
ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n
tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tällä perusteella komissio
katsoo, että vakausohjelmassa vuodeksi 2011 asetetun alijäämätavoitteen
saavuttamiseen tarvitaan lisätoimenpiteitä. Vuoden 2011 jälkeen alijäämä- ja
velkatavoitteisiin kohdistuu huomattavia riskejä, koska vakausohjelmassa ei
täsmennetä kestäviä toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi. Kansalliseen
uudistusohjelmaan sisältyy rahoitusalan tervehdyttämistoimenpiteitä, mutta
niiden olisi ehkä oltava kunnianhimoisempia. Arvioinnin mukaan kotimaisia
kasvun lähteitä on myös syytä vahvistaa ja lisätä erityisesti nuorten ja
iäkkäämpien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille vähentämällä
työmarkkinoiden segmentoitumista ja poistamalla ammattitaidon kysynnän ja
tarjonnan kohtaamattomuutta. Tämän lisäksi on tarpeen vahvistaa kilpailukykyä
ja avata investointi- ja kasvumahdollisuuksia palvelualalla ja
verkkotoimialoilla.
(17)
Neuvosto on tutkinut Slovenian tarkistetun
vakausohjelman vuodelta 2011 edellä esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen
huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7
kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen.
Neuvoston lausunto[5] on
esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 kohdassa esitetyssä suosituksessa,
Neuvosto on tutkinut Slovenian kansallisen uudistusohjelman ottaen huomioon 25
päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät,
SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaisi
vuosina 2011 ja 2012 toimia, joilla se
(1)
saavuttaa vuoden 2011 alijäämätavoitteen, tukee
vuoden 2012 alijäämätavoitetta konkreettisilla toimenpiteillä ja toteuttaa
tarvittavat vakauttamistoimet tinkimättömästi ollen valmis hyväksymään
lisätoimenpiteitä mahdollisten lipsumisten estämiseksi; tukee vaadittua
sopeutusta ohjelmakaudella siten, että se saavuttaa asianmukaisen keskipitkän aikavälin
tavoitteen rakenteellisilla toimenpiteillä, joilla hillitään menoja ja
puututaan todettuun tehottomuuteen sitovammalla keskipitkän aikavälin julkisen
talouden kehyksellä;
(2)
pyrkii varmistamaan eläkejärjestelmän kestävyyden
pitkällä aikavälillä niin, että eläkkeiden riittävyys säilyy; lisää
ikääntyneempien työntekijöiden työllisyysastetta ottamalla käyttöön kannustimia
eläkkeellesiirtymisen myöhäistämiseksi ja kehittämällä aktiivista
työmarkkinapolitiikkaa ja elinikäisen oppimisen toimenpiteitä;
(3)
toteuttaa lisää toimenpiteitä sen varmistamiseksi,
että luottotappiot otetaan riittävässä määrin huomioon ja pankkien taseet
puhdistetaan koko pankkisektorilla;
(4)
pyrkii työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisia
käytäntöjä noudattaen vähentämään epäsuhtia pysyvissä ja määräaikaisissa
työsopimuksissa taattavien oikeuksien ja velvollisuuksien välillä; pyrkii
uudelleen puuttumaan opiskelijoiden työskentelystä syntyviin rinnakkaisiin
työmarkkinoihin;
(5)
ottaa käyttöön järjestelmän, jolla ennakoidaan,
millaista osaamista ja pätevyyttä tarvitaan, jotta voidaan vastata
työmarkkinoiden tarpeisiin; arvioi julkisen työnvälityksen tehokkuuden etenkin
ammatinvalinnanohjauksen ja neuvontapalvelujen osalta, jotta osaaminen
saataisiin paremmin vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita;
(6)
järkiperäistää säänneltyjä ammatteja ja parantaa
kilpailunsuojaamisviraston hallinnollisia valmiuksia liiketoimintaympäristön
kohentamiseksi ja investointien houkuttamiseksi.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL C [...], […..], s. […].
[3]               Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä
toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/308/EU.
[4]               SEC(2011) 732.
[5]               Lausunnosta säädetty asetuksen (EY) N:o 1466/97 5
artiklan 3 kohdassa.


				|

		52011SC0827

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the United Kingdomand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the United Kingdom, 2011-2014

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisesta
uudistusohjelmasta vuodelta 2011
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi
2011–2014
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan
4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta
2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja
kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan
koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia
Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista
suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[3]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat
huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011
ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja
hallinnan jakso EU:ssa ja ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin
EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.
(4)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta
2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka
ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston
päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että
etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden
kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten
avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita
toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä,
jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin
uudistusohjelmiin.
(5)
Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuosiksi
2011–2014 laaditun vuonna 2011 tarkistetun lähentymisohjelmansa ja vuonna 2011
laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on
arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(6)
Yhdistynyt kuningaskunta oli erityisen altis
finanssikriisille sen laajan, maailmanlaajuisesti yhdentyneen rahoitussektorin
ja kotitalouksien suuren velkamäärän vuoksi. BKT supistui 0,1 prosenttia vuonna
2008 ja 4,9 prosenttia vuonna 2009. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus
toteutti massiivisia tukitoimia pankkisektorin hyväksi ja tarjosi
poikkeuksellisesti lisälikviditeettiä koko alalle. Julkisen talouden alijäämä
kasvoi kahden vuoden aikana 8,5 prosenttiyksikköä 11,2 prosenttiin suhteessa
BKT:hen vuonna 2009. Työttömyys kasvoi 5,3 prosentista 7,6 prosenttiin vuosina
2007–2009. Neljännesvuosittainen kasvu kääntyi positiiviseksi vuoden 2009
viimeisellä neljänneksellä, vaikkakaan tuotanto ei ole vielä saavuttanut
kriisiä edeltänyttä korkeinta tasoa. Lyhyellä aikavälillä kasvun odotetaan
olevan kohtuullista yritysten investoidessa voimakkaasti ja nettoviennin
piristyessä valuuttakurssin johdosta. Kasvua jarruttaa kuitenkin kotitalouksien
ja valtion kulutuksen heikko tai negatiivinen kasvu. Inflaation odotetaan
ylittävän selvästi 2 prosentin virallisen tavoitteen vuonna 2011, mikä
heijastaa arvonlisäveron korotusta ja korkeampia tuonti- ja energiahintoja.
Inflaatio hidastunee vuonna 2012. Korkea inflaatio supistaa todennäköisesti reaalituloja,
sillä palkkojen nousu on vähäistä. Ennusteen kielteiset riskit liittyvät
siihen, etteivät yritysten investointeja tai nettovientiä koskevat odotukset
toteudu ja että jatkuvasti korkea inflaatio voi estää rahapolitiikan käytön
tasapainottamaan valtion alhaisempaa kulutusta.
(7)
Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
mukaisen tarkistetun lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä,
että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on
realistinen, lukuun ottamatta vuotta 2012, jonka osalta se on hieman liian
optimistinen. Ohjelmaan ei sisälly käytännesääntöjen mukaista keskipitkän
aikavälin tavoitetta, vaikkakin se voidaan johtaa ohjelmassa esitettyjen
tavoitteiden perusteella. Julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa
alijäämä 9,9 prosentista vuosina 2010–2011 1,7 prosenttiin vuosina 2015–2016.
Tämä perustuu ensi sijassa menojen hillitsemiseen. Ohjelman mukaan
tarkoituksena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon neuvoston
asettamaan määräaikaan eli kauteen 2014–2015 mennessä. Velkasuhde on 78,7
prosenttia kaudella 2010–2011, ja ohjelman julkista taloutta koskevien
ennusteiden mukaan velkasuhde nousee 87,2 prosenttiin kauteen 2013–2014
mennessä ennen kuin se alkaa supistua hitaasti. Julkisen talouden toimet ovat
keskimäärin 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen kausien 2010–2011 ja 2014–2015
välillä. Tämä on hieman vähemmän kuin neuvoston joulukuussa 2009 esittämä
suositus (1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen), mutta kuitenkin riittävästi
ottaen huomioon, että lähtökohtana on huomattavasti odotettua alhaisempi
alijäämä varainhoitovuonna 2009–2010. Parannus vastaa siten tavoitetta, jonka
mukaan julkisen sektorin alijäämä supistetaan alle viitearvon viimeistään
varainhoitovuonna 2014–2015. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden
pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän suuria riskejä. Väestön
ikääntymisen pitkän aikavälin kustannukset ovat EU:n keskiarvon yläpuolella ja
nykyinen rahoitusasema kärjistää ikääntymisen kustannuksia. Nykyisen julkisen
talouden rahoitusaseman perusteella velka nousee 128 prosenttiin suhteessa
BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Jos ohjelma toteutetaan täysimääräisesti, se
riittäisi kuitenkin supistamaan velkaa, mutta velka olisi kuitenkin yli 80
prosenttia vielä vuonna 2020.
(8)
Julkisen talouden vakauttamispolitiikan
täytäntöönpano ehdotuksen mukaisesti on edelleen suuri haaste. Kestävän
julkisen talouden rahoitusaseman palauttamisen kannalta on olennaista, että
julkaistuista menosuunnitelmista ei poiketa. Edellyttäen, että tämä toteutuu,
kasvua edistäville menoille olisi annettava etusija, sillä erityisesti
liikenteen julkiset infrastruktuuri-investoinnit ovat historiallisen vähäisiä.
Riittävien perusylijäämien varmistaminen ohjelman mukaisesti keskipitkällä
aikavälillä parantaisi julkisen talouden kestävyyttä.
(9)
Joustavuutensa ansiosta Yhdistyneen kuningaskunnan
työmarkkinat selvisivät suhteellisen hyvin BKT:n supistumisesta kriisin aikana.
Työttömyyden kasvu on kuitenkin kohdistunut erityisesti nuoriin, sillä vuosina
2008–2010 nuorisotyöttömyys kasvoi 15 prosentista lähes 20 prosenttiin. Nuorten
heikot työllistymismahdollisuudet liittyvät yleisempiin ja rakenteellisiin
puutteisiin ammattitaidossa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa niiden
18–24-vuotiaiden osuus, jotka keskeyttävät perus- tai jatkokoulutuksen, on 15,7
prosenttia eli EU:n keskiarvoa (14,4 prosenttia) suurempi. Vaikkakin korkean
pätevyystason saavuttaneiden 25–64-vuotiaiden osuus on erityisen suuri
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, keskiasteen pätevyystasossa on heikkouksia,
sillä tähän ryhmään kuuluvien osuus on EU:n keskiarvon alapuolella. Yhdistyneen
kuningaskunnan työmarkkinoiden toinen suuri haaste on työttömissä
kotitalouksissa elävien lasten huomattava osuus eli 17,5 prosenttia. Tämä on
korkein luku EU:ssa, jossa keskiarvo on 10,2 prosenttia. Ongelma on erityisen
vaikea yksinhuoltajatalouksissa. Tämä johtuu heikoista taloudellisista
kannusteista ja kohtuuhintaisten lastenhoitomahdollisuuksien puutteesta. Yli 32
prosenttia, joilla on lapsia hoidettavanaan eivät käy töissä tai työskentelevät
osa-aikaisesti hoitopalvelujen puutteen vuoksi (tämä osuus on 4
prosenttiyksikköä korkeampi kuin EU:n keskiarvo).
(10)
Asuntojen hinnat nousivat voimakkaasti
Yhdistyneessä kuningaskunnassa finanssikriisiä edeltäneen vuosikymmenen aikana.
Hinnat laskivat jyrkästi kun finanssikriisi alkoi, mutta ne ovat sittemmin
kääntyneet nousuun ja ovat korkeammalla kuin koskaan. Asuntokauppojen määrä
putosi ja niiden määrä on edelleen alhainen. Asuntohintojen nousun johdosta
kotitalouksien velka kasvoi huomattavasti ja kotitalouksien kulutus lisääntyi
kestämättömällä tavalla finanssikriisiä edeltäneen vuosikymmenen aikana.
Asuntokauppojen määrän jyrkkä lasku merkitsi niihin liittyvien verotulojen
supistumista vastaavasti, mikä heikensi maan julkisen talouden rahoitusasemaa.
Asuntomarkkinoiden heikkoudet ovat osasyy Yhdistyneen kuningaskunnan suuriin
asumistukimenoihin ja siihen, että huomattava osa väestöstä asuu valtion
tukemissa asunnoissa. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut alustavasti uudistavansa
kaavoitusjärjestelmäänsä ja tarkistavansa asuntolainoja koskevaa sääntelyä.
Ottaen huomioon tämän haasteen merkityksen kaikille Yhdistyneen kuningaskunnan
talouden sektoreille näiden toimenpiteiden pohjalta olisi laadittava kattavampi
uudistuspaketti, jossa käsitellään muun muassa asuntolainamarkkinoita ja
kiinteistöverotusta mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi.
(11)
Yksityisten sijoitusten elpymisellä olisi keskeinen
tehtävä talouden tasapainottamisessa niin, että yksityisen kulutuksen merkitys
vähenisi, ja tuottavuuden parantamisessa. Tutkimukset osoittavat, että
luotonsaanti ja kustannukset ovat merkittävä este yksityisen sektorin
investoinneille ja laajentumissuunnitelmille, erityisesti pankkirahoitukseen
tukeutuvien pienten yritysten kannalta. Pk-yritysten luottojen vuosikasvu on
ollut negatiivinen vuoden 2009 loppupuolelta alkaen ja luotonanto pienille
yrityksille on supistunut vielä jyrkemmin. Vaikka viitekorkoerot näyttävät
vakautuneen keskisuurten yritysten osalta, ne ovat kasvaneet jonkin verran
pienyritysten osalta. Yhdistynyt kuningaskunta on vastikään toteuttanut joukon
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa pk-yritysten rahoituksen
saantia, mukaan lukien valtion tukemat investointivälineet ja maan pankkien
kanssa tehty sopimus, jonka mukaan pankkien on lisättävä pk-yritysten
bruttoluotonantoa. Jotta löydettäisiin ratkaisu, joka toimii ilman valtion
säännöllistä väliintuloa, tarvitaan lisäuudistus, jolla pyritään parantamaan
pankkisektorin kilpailukykyä ja helpottamaan sellaisten markkinoiden luomista,
joilla pienyritykset voivat saada muuta kuin pankkien myöntämää rahoitusta.
(12)
Komissio on arvioinut lähentymisohjelman ja
kansallisen uudistusohjelman[4].
Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta.
Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska
Euroopan unionin talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Se katsoo, että ohjelmissa asetetaan tavoitteeksi kattavat toimenpiteet, joiden
tarkoituksena on supistaa alijäämää, ja kannustaa hallitusta toteuttamaan
kyseiset suunnitelmat. Lisätoimia olisi toteutettava myös asuntomarkkinoiden
uudistamiseksi, nuorisotyöttömyyden ja koulunkäynnin keskeyttämisen
vähentämiseksi, työttömissä kotitalouksissa asuvien lasten tilanteen
ratkaisemiseksi ja yksityisen sektorin luotonsaannin parantamiseksi.
(13)
Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan
tarkistetun lähentymisohjelman vuodelta 2011 edellä esitetyn arvioinnin
perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä kesäkuuta 2010 annetun
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto[5]
on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 kohdassa esitetyissä suosituksissa.
Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen uudistusohjelman
ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston
päätelmät,
SUOSITTAA, että Yhdistynyt
kuningaskunta toteuttaisi vuosina 2011–2012 toimia, joilla se
(1)
panee täytäntöön julkisen talouden vakauttamisen
niin, että tavoitteena on 6,2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuosina
2012–2013, varmistaa, ettei kunnianhimoisista menovähennystavoitteista poiketa
ja vahvistaa näin pitkän aikavälin kestävyyttä; edellyttäen, että tämä
toteutuu, asettaa etusijalle kasvua edistävät menot, mukaan lukien tutkimus ja
innovointi, ja infrastruktuuri-investoinnit;
(2)
laatii uudistusohjelman, jolla puututaan julkiseen
talouteen, rahoitussektoriin ja koko talouteen epävakautta luovaan asuntojen
hintasykliin, jotta voitaisiin ratkaista asuntojen kohtuuhintaisuuteen ja
valtiontukien tarpeeseen liittyvät ongelmat; tähän olisi sisällyttävä
asuntolainamarkkinoiden, kiinteistöverotuksen ja kaavoitusjärjestelmän
uudistukset;
(3)
ryhtyy toimiin nuorisotyöttömyyden ratkaisemiseksi
laatimalla kattavan strategian koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi
vuoden 2012 loppuun mennessä; puuttuu ammattitaitoa koskevin puutteisiin
lisäämällä keskitason koulutuksen suorittaneiden henkilöiden määrää työvoimamarkkinoiden
tarpeiden mukaisesti;
(4)
ryhtyy toimenpiteisiin työttömien kotitalouksien
suuren osuuden vähentämiseksi lisäämällä lastenhoitomahdollisuuksia, jotta
voidaan helpottaa yksinhuoltajien ja kotitalouden toisen osapuolen
osallistumista työmarkkinoille;
(5)
parantaa merkittävästi yksityissektorin ja
erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksia hankkia pankkien ja muiden kuin
pankkien myöntämää rahoitusta; edistää kilpailua pankkisektorilla ja tutkii
keinoja, joilla parannetaan muuta kuin pankkien rahoitusta, kuten riskipääomaa
ja julkisesti liikkeeseen laskettuja velkainstrumentteja.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L
209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL C [...],
[…..], s. […].
[3]               Pidetään
voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston
päätöksellä 2011/308/EU.
[4]               SEC(2011)
736.
[5]               Lausunnosta
on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdassa.


Avis juridique important

|

52004SC0827

Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Puolassa  /* SEK/2004/0827 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Puolassa(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio julkaisi 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa [1]. Ennuste perustuu Puolan maaliskuussa 2004 toimittamiin tietoihin, ja sen mukaan Puolan julkisen talouden alijäämä oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, kun se vuonna 2002 oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen [2]. Alijäämä ylitti näin ollen perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.[1]  Komission kevään 2004 ennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Puolan viranomaisten 17. toukokuuta toimittaman lähentymisohjelman mukaan vuoden 2002 tarkistettu alijäämä oli 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.Komissio aloitti näiden tietojen perusteella 12. toukokuuta 2004 Puolan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen [3]. Komissio sai 17. toukokuuta 2004 Puolan viranomaisten toimittaman lähentymisohjelman, jossa vahvistetaan, että alijäämä oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003.[3]  Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta [4]. Euroopan unioniin 1. toukokuuta liittyneet valtiot ovat jäsenvaltioita, joihin sovelletaan poikkeusta ja joiden on vältettävä liiallisia alijäämiä, mutta niille ei voida määrätä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia.[4]  EYVL L 209, 2.8.1997.Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että Puolan julkisen talouden alijäämän kasvu yli perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ei johtunut epätavallisesta tapahtumasta, johon Puolan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, koska kokonaistuotannon kasvu vuonna 2003 oli 3,7 prosenttia. Vuoden 2004 kehityksestä kertomuksessa todetaan, että julkisen talouden alijäämä todennäköisesti kasvaa ja pysyy yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Komission laatiman kevään 2004 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä vuonna 2004 olisi 6,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin Puolan viranomaisten lähentymisohjelmassa esittämä arvio, joka on 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.Kevään 2004 talousennusteen perusteella komissio myös päättelee kertomuksessaan, että julkinen velka, joka vuonna 2003 oli 45,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, jää vuonna 2004 edelleen alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Komission kevään 2004 talousennusteessa arvioidaan julkisen velan kasvavan 49,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä vastaa Puolan viranomaisten lähentymisohjelmassa esittämää arviota, 49 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä alijäämää että velkaa koskevia arvioita on tarkistettava ylöspäin, jos Eurostatin tekemän, eläkerahastojen luokittelua koskevan päätöksen mukaisesti katsotaan, että avoimet eläkerahastot eivät kuulu julkiseen talouteen.EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 24. toukokuuta 2004 lausuntonsa, jossa se yhtyi komission kertomuksessa esitettyyn arvioon. Komitea katsoi erityisesti, että Puolalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä, koska ensimmäinen perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdassa esitetyistä kahdesta kriteeristä, joiden avulla tällaiset alijäämät tunnistetaan, täyttyy. Varsinaisten kriteerien perusteella laadittuun arvioon ei vaikuttanut muiden merkityksellisten tekijöiden eli keskipitkän aikavälin taloudellisen tilanteen ja julkisten investointien huomioon ottaminen. Komitea piti myös todennäköisenä, että julkisen talouden alijäämä ylittäisi perustamissopimuksessa asetetun viitearvon myös vuonna 2004 ja että julkinen velka jäisi samana vuonna alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.Tarkasteltuaan kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio katsoo, että Puolalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 24 päivänä kesäkuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa tämän vuoksi, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti asiaa koskevan päätöksen, ja esittää sille päätöstä koskevan suosituksen. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen Puolalle osoitettavasta neuvoston suosituksesta julkistalouden liiallisen alijäämän poistamiseksi.Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta PuolassaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,ottaa huomioon Puolan esittämät huomautukset,sekä katsoo seuraavaa:(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Tämä koskee myös niitä jäsenvaltioita, joihin sovelletaan poikkeusta, eli kaikkia Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneitä valtioita.(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.(3) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta ja perustamissopimukseen liitetyssä, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 [5], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [6] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 [7], esitetään yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.[5]  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[6]  EYVL 58, 3.3.2000, s. 1.[7]  EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Tarkasteltuaan perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan huomioon otettuja merkityksellisiä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo 24 päivänä kesäkuuta 2004 annetussa lausunnossaan, että Puolalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.(5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiolla liiallinen alijäämä.(6) Kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa: Vuonna 2003 Puolan julkisen talouden alijäämä oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se ylitti perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Se, että julkisen talouden alijäämä ylitti viitearvon vuonna 2003, ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla poikkeuksellisesta tapahtumasta, johon Puolan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä talouden jyrkästä laskusuhdanteesta. Julkisen talouden alijäämä on todennäköisesti myös vuonna 2004 suurempi kuin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Etenkin komission kevään 2004 talousennusteen mukaan alijäämän arvioidaan vuonna 2004 kasvavan 6,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja myös Puolan lähentymisohjelman arvion mukaan alijäämä on 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhde, joka vuonna 2003 oli 45,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, jää todennäköisesti vuonna 2004 alle perustamissopimuksessa määritellyn viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä alijäämää että velkaa koskevia arvioita on tarkistettava ylöspäin, jos Eurostatin tekemän, eläkerahastojen luokittelua koskevan päätöksen mukaisesti katsotaan, että eläkerahastot eivät kuulu julkiseen talouteen,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaisarvion perusteella todetaan, että Puolalla on liiallinen alijäämä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.Tehty Brysselissä [5 päivänä heinäkuuta] 2004.Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[...]


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007 , terrorismiin liittyviä sieppauksia koskevasta tietojenvaihdosta

text:
               17.8.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 214/9

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä kesäkuuta 2007,
   terrorismiin liittyviä sieppauksia koskevasta tietojenvaihdosta
   (2007/562/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ryhmien tai yksittäisten henkilöiden tekemät sieppaukset, jotka voidaan luokitella kansainväliseksi terrorismiksi, ovat erittäin suuri haaste jäsenvaltioille.

               (2)

               Jotta tällaiset tilanteet voidaan ratkaista menestyksekkäästi, jäsenvaltioiden on kerättävä taustatietoja, luotava yhteyksiä ja aloitettava keskustelut luottamuksellisissa puitteissa.

               (3)

               Jäsenvaltion, jota asia koskee, voimavarat vahvistuisivat huomattavasti, jos se voisi tukeutua muiden jäsenvaltioiden kokemuksiin vastaavista tilanteista.

               (4)

               Tätä tarkoitusta varten kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava muille jäsenvaltioille tiedote, joka sisältää olennaiset tiedot aikaisemmista sieppauksista ja jossa on ainoastaan turvaluokittelematonta tietoa, sen jälkeen kun tapaus on selvitetty ja ainoastaan kun tapaus liittyy kansainväliseen terrorismiin,

         SUOSITTAA:

               1)

               että jäsenvaltiot

                           a)

                           toimittavat sieppaustapauksen selvittämisen jälkeen seuraavat tiedot (1):

                                       —

                                       maa ja alue, jossa sieppaus tapahtui,

                                       —

                                       panttivankien lukumäärä ja kansalaisuus,

                                       —

                                       sieppauksen aika ja päivämäärä,

                                       —

                                       sieppauksen päättymisen aika ja päivämäärä,

                                       —

                                       tekijät / vastuullinen terroristiryhmä,

                                       —

                                       sieppauksen toimintatapa,

                                       —

                                       sieppauksen perustelu,

                                       —

                                       käytettiinkö sovittelijaa: kyllä/ei,

                                       —

                                       yhteyshenkilö kyseisessä jäsenvaltiossa.

                                 Nämä tiedot olisi toimitettava liitteessä 1 olevan lomakkeen mukaisesti;

                           b)

                           toimittavat tarvittaessa seuraavat lisätiedot:

                                       —

                                       syy, jonka takia panttivangit olivat maassa, panttivankien kielitaito ja sukupuoli,

                                       —

                                       sieppauksen tekijöiden ideologia, kansalaisuus ja kielitaito,

                                       —

                                       mitä keinoja tekijät käyttivät julkisuuden saamiseksi,

                                       —

                                       tekijöiden toimintatapaa koskevat yksityiskohdat.

                                 Nämä lisätiedot olisi toimitettava liitteessä 2 olevan lomakkeen mukaisesti;

               2)

               että jos tietoihin sisältyy henkilötietoja, ne on toimitettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

               3)

               että jäsenvaltiot keräävät tietoja kaikista 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen tapahtuneista iskuista ja toimittavat niistä yhteenvedon muille jäsenvaltioille;

               4)

               että jäsenvaltiot vaihtavat tietoja edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti BDL-verkoston välityksellä terroristi-iskuja koskevien tietojen vaihtamiseksi koko Euroopan unionissa;

               5)

               että jäsenvaltiot vaihtavat mahdollisuuksien mukaan tietoja myös Europolin kanssa ja vaihdettujen tietojen määrän ja laadun perusteella tarkastellaan vuoden kuluttua, onko tarkoituksenmukaista luoda tietokanta Europoliin;

               6)

               että jäsenvaltiot laativat luettelon yhteystiedoista ja vaihtavat tiedot keskenään yhteyspisteiden välisen suoran yhteydenpidon helpottamiseksi.

      (1)  Sieppaustapauksessa nämä tiedot voisivat helpottaa määrittelemään, onko jokin toinen jäsenvaltio jo joutunut tilanteeseen, jossa EU:n kansalaisia on siepattu samalla alueella, oliko tekijä sama terroristiryhmä tai tapahtuiko sieppaus samoissa olosuhteissa. Kyseinen jäsenvaltio voi näin ollen ottaa yhteyttä tiettyyn yhteyshenkilöön. Tietoja ja kokemuksia olisi vaihdettava kahdenvälisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

      LIITE 1
      Notification of terrorist kidnap
      (or suspected terrorist kidnap)

         Please complete all fields in this box

      LIITE 2
      Completion of the following information is optional in accordance with national law