title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Portugalin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/109

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Portugalin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/26)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016 (3). Koska Portugali kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa tiiviisti yhteydessä toisiinsa, Portugalin olisi varmistettava, että suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)

               Portugalia koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri ulkomainen nettovelkakanta, yksityinen ja julkinen velka sekä järjestämättömien lainojen merkittävä osuus ovat haavoittuvuustekijöitä tilanteessa, jossa työttömyysaste on korkea. Tarvitaan edelleen politiikkatoimia, jotka kohdistuvat tuote- ja palvelumarkkinoihin, yritysten velkojen uudelleenjärjestelyyn, finanssipolitiikkaan ja työmarkkinoiden tiettyihin osa-alueisiin.

               (3)

               Portugali toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Portugalin kansallisessa uudistusohjelmassa puututaan riittävän määrätietoisesti liiallisiin epätasapainoihin, esitetään asianmukaisia toimenpiteitä kilpailukyvyn edistämiseksi ja yksityisen velan vähentämiseksi, viitataan vuoden 2016 maaraportissa esitettyihin haasteisiin ja euroaluetta koskeviin suosituksiin, joissa keskitytään tarpeeseen käynnistää investoinnit uudelleen ja varmistaa julkisen talouden kestävyys. Jos nämä toimenpiteet toteutetaan nopeasti kokonaisuudessaan, ne auttavat ratkaisemaan Portugalin makrotalouden epätasapainoon liittyviä ongelmia. Portugalin poliittisia sitoumuksia koskevan arvioinnin perusteella tässä vaiheessa ei ole tarvetta nopeuttaa makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Portugaliin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Se ei korjannut liiallista alijäämäänsä vuoden 2015 määräaikaan mennessä eikä toteuttanut kaikkia neuvoston suosittamia julkisen talouden toimia. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa korjaavansa liiallisen alijäämän ja saavuttavansa julkisen talouden alijäämän, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Kun liiallinen alijäämä on saatu korjattua kestävällä tavalla, Portugaliin aletaan soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Maan (uudelleenlasketun (5)) rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan kohenevan vuosina 2016–2020 vain noin 0,35 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa, mikä on alle vaaditun 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen eli 0,25 prosentin rakenteelliseen ylijäämään suhteessa BKT:hen ei odoteta päästävän ohjelmakaudella. Vakausohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 124,8 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 110,3 prosenttiin vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on varsin optimistinen. Lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, eli alittavan SEUT-sopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Koska rakenteellisen alijäämän ennustetaan kasvavan hieman vuosina 2016 ja 2017, julkisen talouden toimet eivät vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Portugalin ei myöskään ennusteta noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Portugali ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)

               Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 1 kohdan mukaan komissio seuraa säännöllisesti toimia, joita Portugali toteuttaa SEUT 126 artiklan 7 kohdan nojalla 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Tämän vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto toteuttaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaiset aiheelliset toimenpiteet.

               (7)

               Uudistetun julkisen talouden kehystä koskevan lain, sitoumusten valvontaa koskevan lain sekä veronkannon ja menojen valvonnan lisäparannusten nopealla ja tehokkaalla täytäntöönpanolla voidaan edistää merkittävästi julkisen talouden vaaditun sopeutuksen saavuttamista. Portugalilla on kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava terveydenhuoltojärjestelmän pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys ja säilytettävä samalla terveydenhuollon saatavuus tehostamalla järjestelmää. Vaikka julkisten menojen osuus terveydenhuollon kokonaismenoista on Portugalissa tällä hetkellä yksi EU:n alhaisimmista, julkisten terveydenhuoltomenojen ennustettu kasvu, 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä, on yksi suurimmista. Terveydenhuoltoalan pitkän aikavälin kestävyyttä koskevien haasteiden ratkaiseminen edellyttää kattavia toimenpiteitä, joilla edistetään tautien ehkäisemistä ja kansanterveyspolitiikkaa sekä varmistetaan perusterveydenhuollon tarjonta varhaisessa, vähemmän kustannuksia aiheuttavassa vaiheessa. Näitä toimenpiteitä ei ole vielä toteutettu. Lyhyellä aikavälillä merkittävänä haasteena on edelleen asianmukainen talousarvion suunnittelu ja toteutus sairaaloissa, jotta voidaan varmistaa maksurästien hoitaminen. Vaikka eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyteen on puututtu viimeaikaisilla uudistuksilla, järjestelmän lyhyen ja keskipitkän aikavälin kestävyyden haasteita ei ole ratkaistu. Julkiselle eläkejärjestelmälle on tyypillistä suuri riippuvuus talousarviosta tehdyistä varainsiirroista ja sukupolvien välinen eriarvoisuus. Toteutuksen viiveet ja politiikkatoimien puutteet haittaavat edelleen valtionyhtiöiden talouden kestävyyttä erityisesti liikennealalla. Tehokkuutta edistävien toimenpiteiden vahvistaminen valtionyhtiöiden rakenneuudistussuunnitelmissa on edelleen olennaista julkisen talouden säästöjen aikaansaamiseksi.

               (8)

               Veronkierron hillitsemiseksi on toteutettu tuntuvia toimia, joilla tehostetaan edelleen verohallinnon toimintaa. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä, joilla torjutaan veropetoksia, kehitetään tietojen jakamista rahoituslaitosten kanssa ja lujitetaan rahanpesun vastaisia säännöksiä. Saavutetusta edistyksestä huolimatta verosäännösten noudattamista olisi vielä parannettava. Verohallinnon uudistaminen tehostamalla sen toimintaa auttaisi myös kannustamaan investointeja.

               (9)

               Yleinen palkkakehitys on ollut maltillista, mikä on linjassa korkean työttömyysasteen ja ulkoisen tasapainon palauttamisen tarpeen kanssa ja vastaa tuottavuuden kasvua keskipitkällä aikavälillä. Alakohtaiset työehtosopimusneuvottelut ovat tukeneet tätä suuntausta, vaikka käytetyn työehtosopimusneuvottelujärjestelmän ominaisuudet rajoittavat edelleen työehtojen sopimista yritystasolla. Koska inflaatio on alhainen ja työttömyysaste korkea, tammikuussa 2016 vähimmäispalkkaa korotettiin 505 eurosta 530 euroon kuukaudessa. Sitä on tarkoitus korottaa edelleen vähitellen siten, että se on 600 euroa kuukaudessa vuonna 2019 (maksetaan 14 kertaa vuodessa). Portugali sijoittuu EU:n keskitasolle, kun vähimmäispalkkaa tarkastellaan prosenttiosuutena keskipalkasta. Se on kuitenkin yksi maista, joissa vähimmäispalkka on korkeimpia mediaanipalkkaan suhteutettuna. Tämä viittaa siihen, että Portugalissa matalien palkkojen osuus palkkajakaumassa on painottunut vahvasti ja että vähimmäispalkan uudet korotukset voivat laajentaa nopeasti sen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuutta, joka vuonna 2016 oli jo lähes neljännes kaikista työntekijöistä. Vaikka näin voitaisiin vähentää työssäkäyvien köyhyyttä, se myös kaventaa edelleen palkkaeroja ja aiheuttaa kokonaispalkkojen korotuspaineita. Jollei tuottavuus vastaavasti parane, tämä kehitys uhkaa vahingoittaa työllisyys- ja kilpailukykynäkymiä, erityisesti työvoimavaltaisilla teollisuudenaloilla. Lisäksi riskinä on, että se voi vähentää kannustimia investoida osaamiseen.

               (10)

               Portugalin työmarkkinoiden elpyminen jatkui vuosina 2014 ja 2015. Merkittäviä toimia on toteutettu aktivointitoimien uudistamiseksi, julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi ja rekisteröitymättömät nuoret tavoittavien toimenpiteiden lisäämiseksi, vaikka joitakin täytäntöönpanoon liittyviä haasteita on edelleen. Koska sosiaalinen tilanne on heikentynyt viime aikoina ja erityisesti lasten köyhyys on lisääntynyt, merkittäviä toimenpiteitä on myös toteutettu sosiaaliturvan parantamiseksi, etenkin vähimmäistoimeentulojärjestelmän, lapsilisien ja pienten eläkkeiden osalta. Näiden toimenpiteiden vaikutusta köyhyyden vähentämiseen on arvioitava. Pitkäaikaistyöttömien suuren määrän vähentäminen on edelleen haaste, ja se vaikuttaa kielteisesti talouskasvuun ja sosiaaliseen tilanteeseen. Pitkäaikaistyöttömien aktivointia olisi lisättävä edelleen kohdennettujen työvoimapoliittisten toimien avulla ja parantamalla työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia. Vaikka elpyminen on tuonut mukanaan useita uusia pysyviä työpaikkoja, työmarkkinoiden segmentoituminen on edelleen merkittävää. Määräaikaisten työntekijöiden osuus on edelleen Euroopan korkeimpia, ja siirtyminen määräaikaisesta työsopimuksesta vakituiseen on harvinaista.

               (11)

               Yksityisen sektorin velkaantuneisuus on edelleen merkittävä haavoittuvuustekijä Portugalin taloudessa, ja pienten ja keskisuurten yritysten on yhä vaikeaa saada rahoitusta. Yritysten suuren velkataakan vähentämisessä ja yksityisen sektorin velkavivun keventämisessä on edistytty jonkin verran, mutta Portugalin yksityinen sektori on edelleen EU:n velkaantuneimpia. Tämä on merkittävä este investointien ja potentiaalisen tuotannon kasvulle. Rahoitusalan ulkopuoliset yritykset sopeuttavat taseitaan, mutta vähäisemmässä määrin kuin kotitaloudet. Yritysten järjestämättömien lainojen suuri ja kasvava osuus rasittaa yrityksiä sekä rahoitusalalla että sen ulkopuolella, ja se on merkittävä este investoinneille. Eri tasoilla on toteutettu yritysten velkaantumisen purkamiseen tähtääviä toimia, mutta tuloksia on syntynyt hitaasti. Velanottoa suositaan edelleen voimakkaasti yhtiöverotuksessa. Viime vuosina hallitus on pyrkinyt ratkaisemaan tämän ongelman ottamalla käyttöön alikapitalisointia koskevat säännöt ja yritysten oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevan verohelpotuksen. Kuitenkin vuonna 2015 vieraan ja oman pääoman ehtoisesti rahoitettujen investointien välisten pääomakustannusten ero (verotusta ennen ja sen jälkeen) oli EU:n suurimpia. Luotonsaanti on edelleen kallista ja vaikeaa yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille ja aloitteleville yrityksille. Vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, kuten yksityiset pääomasijoitukset, riskipääomarahoitus, joukkorahoitus ja bisnesenkelien tarjoama rahoitus, on edelleen vähän, ja ne ovat selkeästi alikehittyneitä.

               (12)

               Edistyksestä huolimatta sääntelyyn liittyvät esteet ja heikot institutionaaliset valmiudet haittaavat edelleen yritysten kasvua, kilpailukykyä ja investointeja. Portugalin oikeusjärjestelmä toimii edelleen tehottomasti, erityisesti verotusta koskevien riita-asioiden käsittelyssä. Julkiset hankinnat ovat suurelta osin läpinäkyviä Portugalissa. Alan BASE-verkkosovelluksen tietojen mukaan Portugalin hankintaviranomaiset käyttävät kuitenkin usein suoraa sopimusmenettelyä. Sen osuus kaudella 2013–2015 oli keskimäärin 87,3 prosenttia kaikista julkisista hankintasopimuksista, mikä on 47 prosenttia hankintasopimusten kokonaisarvosta. Läpinäkyvyys on edelleen haaste käyttöoikeussopimusten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien osalta, erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Valtiovarainministeriön julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien työryhmä (UTAP) valvoo joitakin keskushallinnon hallinnoimia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, mutta käyttöoikeussopimukset sekä alueelliset ja paikalliset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet eivät kuulu sen valvonnan alaan. Satama-alan uudistukset kärsivät edelleen täytäntöönpanon viivästyksistä ja uusien toimijoiden markkinoille pääsyn esteistä. Yrityksen rekisteröinti on helpottunut, mutta lupamenettelyt ovat edelleen raskaita, ja monimutkaiset hallinnolliset menettelyt heikentävät sijoittajien luottamusta. Haasteita on yhä rakennusalalle pääsyyn ja rakennusluvan saamiseen liittyvissä menettelyissä sekä ympäristölupia koskevien yksinkertaistettujen sääntöjen tehokkaassa täytäntöönpanossa. Sääntelystä johtuvat esteet joillakin liike-elämän palvelujen aloilla estävät resurssien tehokkaan jakautumisen, erityisesti oikeudellisten palvelujen alalla. Ammatillisia elimiä ja erityisesti niiden perussääntöä ja työjärjestystä koskevat säännöt ovat rajoittavia ja voivat estää sekä luonnollisia että oikeushenkilöitä pääsemästä kyseisille ammattialoille. Tämä koskee erityisesti oikeudellisia ammatteja, joissa muun muassa mainontaa ja monialatoimintaa koskevat rajoitukset ovat yleisiä.

               (13)

               Portugalin tulokset tiedeyhteisön ja yritysten yhteistyön sekä osaamisen kaupallistamisen osa-alueilla ovat heikkoja. Korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön esteet ovat suuria, mikä johtuu sääntelyyn ja hallintoon liittyvistä esteistä sekä yhteistyön kannustimien puutteesta korkeakoulujärjestelmässä. Tämä vaikeuttaa tutkinnon suorittaneiden työllistymistä ja innovointia. Uusien alimman korkea-asteen teknisten koulutusohjelmien (TeSPs) käynnistäminen on tarjonnut uusia mahdollisuuksia ammattikorkeakoulujen ja alueellisten talouden toimijoiden väliseen yhteistyöhön, mutta nykyaikaistamisprosessi ei kata korkeakoulujen opinto-ohjelmia.

               (14)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Portugalin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Portugalille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

               (15)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (16)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5,

         SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä tehtyjen päätösten ja siinä annettujen suositusten mukaisesti niin, että toteutetaan tarvittavat rakenteelliset toimenpiteet ja käytetään kaikki satunnaistulot alijäämän ja velan supistamiseen; toteuttaa tämän jälkeen julkisen talouden vuotuisen sopeuttamisen, joka vastaa vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; toteuttaa helmikuuhun 2017 mennessä kattavan menojen arvioinnin ja lisää menojen valvontaa, kustannustehokkuutta ja asianmukaista budjetointia kaikilla julkishallinnon tasoilla; varmistaa terveydenhuoltoalan pitkän aikavälin kestävyyden heikentämättä perusterveydenhuollon saatavuutta; vähentää eläkejärjestelmän riippuvuutta talousarviosta tehdyistä varainsiirroista; kohdentaa käynnissä olevat valtionyhtiöiden rakenneuudistussuunnitelmat uudelleen vuoden 2016 loppuun mennessä;

               2.

               varmistaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan, että vähimmäispalkan kehitys on linjassa työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämistä kaikilla toimialoilla koskevien tavoitteiden kanssa;

               3.

               varmistaa pitkäaikaistyöttömien tehokkaan aktivoinnin ja parantaa työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä koordinointia; lisää yritysten kannustimia palkata työntekijöitä vakituisiin työsuhteisiin;

               4.

               toteuttaa lokakuuhun 2016 mennessä toimenpiteitä, joilla helpotetaan luottolaitosten taseiden puhdistamista ja puututaan järjestämättömien lainojen suureen määrään; vähentää velanoton suosimista yhtiöverotuksessa ja parantaa aloittelevien yritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saantia pääomamarkkinoilta;

               5.

               lisää julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja käyttöoikeussopimusten osalta; parantaa ja nopeuttaa hallinto- ja lupamenettelyjä, vauhdittaa verotusta koskevien riita-asioiden käsittelyä ja vähentää sääntelyyn liittyviä esteitä erityisesti säänneltyjen ammattien osalta vuoden 2016 loppuun mennessä; tarjoaa kannustimia korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUVL C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Rakenteellinen rahoitusasema sellaisena kuin komissio on sen laskenut uudelleen vakausohjelman tietojen perusteella ja yhteistä menetelmää noudattaen.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011 , Portugalin vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta

text:
               22.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 216/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011,
   Portugalin vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta
   2011/C 216/01
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020, joka perustuu talouspolitiikan koordinoinnin tehostamiseen ja keskittyy avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (1), jotka yhdessä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen, joka tarkoitti uuden talouden ohjauksen ja hallinnan jakson alkua EU:ssa ja ensimmäistä politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjaksoa, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.

               (4)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (5)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa riittävän ajoissa, jotta ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. Portugalin kansallisessa uudistusohjelmassa ei ole ilmoitettu nimenomaan vuotta 2011 koskevia sitoumuksia ja toimia, mutta sen odotetaan toimittavan ne Eurooppa-neuvostolle.

               (6)

               Portugalin hallitus toimitti vuosia 2011–2014 koskevan vakausohjelmansa 23 päivänä maaliskuuta 2011 kansalliselle parlamentille, joka hylkäsi sen. Portugalin hallitus esitti kansallisen uudistusohjelman 19 päivänä huhtikuuta 2011. Ehdotetut makrotalouden ja julkisen talouden skenaariot sekä toimintapoliittiset suositukset on korvattu 17 päivänä toukokuuta 2011 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla.

               (7)

               Neuvosto hyväksyi 17 päivänä toukokuuta 2011 täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU, jossa Portugalille myönnettiin keskipitkän ajan rahoitustukea kolmeksi vuodeksi (2011–2014) Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 (2) mukaisesti. Siihen liittyvässä, samana päivänä allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä täydennyksissä vahvistetaan ne talouspoliittiset ehdot, joiden perusteella rahoitustukea myönnetään.

               (8)

               Vuonna 2010 Portugalin BKT:n kasvuvauhti oli 1,3 prosenttia. Positiivinen kasvuvauhti johtui paitsi vahvasti kasvavasta viennistä myös poikkeuksellisista tekijöistä, jotka lisäsivät yksityistä kulutusta. Hintojen ja kustannusten kehitys ei selvästikään riittänyt parantamaan kilpailukykyä riittävän nopeasti, jotta Portugali olisi voinut korjata vallitsevan vaihtotaseen alijäämän, joka vuonna 2010 oli peräti 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Heikko taloustilanne ja työttömyyden voimakas lisääntyminen (11,2 prosenttia vuoden 2010 lopussa) johtivat suuriin julkisen talouden alijäämiin: alijäämä oli vuonna 2009 yli 10 prosenttia ja vuonna 2010 yli 9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se oli vielä vuonna 2008 ollut 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden epäsuotuisa kehitys yhdessä talouden kehitystä koskevien synkkien tulevaisuudennäkymien kanssa johtivat äskettäin luottamuksen heikentymiseen ja kasvaviin paineisiin valtion joukkovelkakirjalainamarkkinoilla, mikä on lisännyt huolta Portugalin julkisen talouden kestävyydestä. Luottoluokituslaitosten alennettua Portugalin joukkovelkakirjojen luokitusta useaan otteeseen maa ei pystynyt enää hankkimaan uutta rahoitusta ehdoin, jotka ovat yhteensoveltuvia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden kanssa. Samaan aikaan ulkomaisesta ja erityisesti euroalueen rahoituksesta hyvin riippuvaiselle pankkisektorille kävi entistä mahdottomammaksi saada markkinarahoitusta.

               (9)

               Portugali sitoutui toteuttamaan talous- ja rahoitussopeutusohjelman, jonka tavoitteena on palauttaa luottamus valtiontalouteen ja pankkisektoriin sekä tukea kasvua ja työllisyyttä. Ohjelmaan sisältyy kattavia toimia kolmella alueella: i) uskottava ja tasapainoinen julkisen talouden vakauttamisstrategia, jota tuetaan toteuttamalla rakenteellisia julkisen talouden toimia ja tehostamalla julkisen talouden valvontaa; ii) perusteellisia, etupainotteisia rakenneuudistuksia myös työ- ja tuotemarkkinoilla; ja iii) markkinaperusteisia mekanismeja, joita tuetaan suojajärjestelyin, rahoitusalan turvaamiseksi siltä varalta, että velkavipu purkautuu hallitsemattomasti.

               (10)

               Komissio on arvioinut kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ohjelman merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja lisäksi arvioinut, onko ohjelma EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukainen, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tässä tilanteessa komissio korostaa, että on erittäin tärkeää panna kiireellisesti täytäntöön täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet,

         SUOSITTAA, että Portugali
   panee täytäntöön täytäntöönpanopäätöksessä 2011/344/EU säädetyt toimenpiteet, jotka on määritelty tarkemmin 17 päivänä toukokuuta 2011 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä täydennyksissä.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Pidetään vuonna 2011 voimassa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/308/EU (EUVL L 138, 26.5.2011, s. 56).

      (2)  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.


title: Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2013 , Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2011

text:
               26.3.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 88/2

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 21 päivänä maaliskuuta 2013,
   Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2011
   2013/C 88/02
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Kumppanuussopimuksen (1), jota on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto (yhdeksäs EKR), ja erityisesti sen 32 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 96–103 artiklan,
   on tutkinut yhdeksännen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2011, ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista (5) varainhoitovuodelta 2011 sekä mainittuun vuosikertomukseen sisältyvät komission vastaukset,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 32 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut yhdeksännen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2011 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2011.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. HOGAN

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUVL C 344, 12.11.2012, s. 243.


title: Komission suositus, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2009 , sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2041) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               18.4.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 100/12

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 26 päivänä maaliskuuta 2009,
   sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista
   (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2041)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2009/329/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,
   on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/387/EY (1) ja etenkin sen 4 artiklan mukaisesti pannaan täytäntöön yhteistä etua palvelevia hankkeita, joilla mahdollistetaan tehokas ja turvallinen tiedonvaihto viranomaisten välillä kaikilla tasoilla sekä tällaisten viranomaisten ja yhteisön toimielinten tai tarvittaessa muiden toimijoiden välillä.

               (2)

               Sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa (2) istuvat jäsenvaltioiden edustajat hyväksyivät 17 päivänä maaliskuuta 2006 sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää, jäljempänä ’IMI’, koskevan yleisen täytäntöönpanosuunnitelman ja sopivat järjestelmän kehittämisestä tavoitteena yhteydenpidon parantaminen jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välillä.

               (3)

               Suunnitelman hyväksymisen jälkeen komissio päätti sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän rahoittamisesta ja perustamisesta yhteistä etua palvelevana hankkeena 14 päivänä elokuuta 2006 tekemällään päätöksellä K(2006) 3606, 25 päivänä heinäkuuta 2007 tekemällään päätöksellä K(2007) 3514 ja 14 päivänä toukokuuta 2008 tekemällään päätöksellä K(2008) 1881.

               (4)

               IMI-järjestelmän tarkoituksena on tukea asiaankuuluvia yhteisön säädöksiä, jotka edellyttävät tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden viranomaisten kesken. Tällaisiin säädöksiin kuuluvat palveluista sisämarkkinoilla 7 päivänä syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY (3) ja ammattipätevyyden tunnustamisesta 12 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY. (4)

               (5)

               Jäsenvaltioiden keskinäisessä ja jäsenvaltioiden ja komission välisessä sähköisessä tiedonvaihdossa olisi noudatettava henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä, jotka vahvistetaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (5) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001. (6)

               (6)

               Oikeus henkilötietojen suojaan tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, tarkemmin sanottuna sen 8 artiklassa. IMI:n kaltaisissa tietojärjestelmissä olisi huolehdittava siitä, että tietosuojasääntöihin liittyvät komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet ja velvollisuudet määritellään selvästi ja että rekisteröidyille tarjotaan yksinkertaisia ja helposti saatavilla olevia menettelyjä oikeuksiensa puolustamiseksi.

               (7)

               Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä 2008/49/EY (7) vahvistetaan IMI-toimijoiden ja IMI-käyttäjien toiminnot, oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisessä komission päätöksessä on otettu huomioon 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto (8).

               (8)

               Euroopan tietosuojavaltuutettu on antanut päätökseen liittyvän lausunnon, (9) jossa suositellaan, että hyväksyttäisiin uusi oikeudellinen väline, mieluiten neuvoston ja parlamentin säädös, koska IMI-järjestelmän soveltamisalaa on tarkoitus vähitellen laajentaa uusille sisämarkkinalainsäädännön osa-alueille, mikä tekee asiasta monitahoisemman ja lisää osallistuvien viranomaisten ja tietojenvaihtojen määrää. Useissa kokouksissa käytyjen keskustelujen sekä tietosuojavaltuutetun ja komission yksiköiden välisen kirjeenvaihdon (10) perusteella asiassa päätettiin edetä vaiheittain ja laatia aluksi tietosuojaohjeet tiiviissä yhteistyössä tietosuojavaltuutetun kanssa.

               (9)

               Nämä ohjeet täydentävät päätöstä 2008/49/EY, ja niissä on otettu huomioon sekä 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän että Euroopan tietosuojavaltuutetun suositukset,

         SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT

               1)

               ryhtyvät toimiin varmistaakseen, että IMI-toimijat ja IMI-käyttäjät panevat liitteessä annetut ohjeet täytäntöön;

               2)

               kannustavat kansallisia IMI-koordinaattoreita luomaan yhteyksiä maansa tietosuojaviranomaisiin saadakseen ohjeita ja apua asianmukaisimmasta tavasta panna nämä ohjeet täytäntöön kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

               3)

               antavat kansallisten IMI-koordinaattoreiden avustuksella Euroopan komissiolle palautetta liitteessä annettujen ohjeiden täytäntöönpanosta yhdeksän kuukauden kuluessa tämän suosituksen antamisesta. Euroopan komissio ottaa palautteen huomioon raportissa, jonka se laatii viimeistään vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta ja jossa se arvioi tietosuojatilannetta IMI-järjestelmässä samoin kuin mahdollisten tulevien toimenpiteiden sisältöä ja ajoitusta mukaan luettuna mahdollisesti annettava oikeudellinen väline.

      Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2009.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 144, 30.4.2004, s. 65, oikaisu EUVL L 181, 18.5.2004, s 25.

      (2)  Perustettu komission päätöksellä 93/72/ETY (EYVL L 26, 3.2.1993, s. 18).

      (3)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

      (4)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (5)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (7)  EUVL L 13, 16.1.2008, s. 18.

      (8)  Lausunto 01911/07/EN, WP 140.

      (9)  Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission 12 päivänä joulukuuta 2007 tekemästä päätöksestä 2008/49/EY, joka koskee sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanoa henkilötietojen suojelun osalta (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 1).

      (10)  Ks. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/site/mySite/pid/87

      LIITE

         IMI-JÄRJESTELMÄN TIETOSUOJASÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANO-OHJEET

      1.   IMI ON HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN VÄLINE
      IMI on internetin kautta käytettävä ohjelmasovellus, jonka Euroopan komissio on laatinut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen päätarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita panemaan käytännössä täytäntöön EU-lainsäädäntöä, jossa edellytetään keskinäistä avunantoa ja hallinnollista yhteistyötä. IMI ei ole tietokanta, johon tallennettaisiin tietoja pitemmäksi aikaa, vaan pikemminkin keskitetty järjestelmä, jonka avulla ETA-maiden viranomaiset voivat vaihtaa tietoja. Tietojen säilyttämiselle on asetettu aikarajat.

         IMI:n sisäänkirjautumissivu

      IMI tukee tällä hetkellä ammattipätevyysdirektiivin mukaista tiedonvaihtoa ja laajenee vuoden 2009 lopulla käsittämään myös palveludirektiivin mukaisen tiedonvaihdon. Myöhemmin sitä voitaneen käyttää tiedonvaihtoon myös muilla sisämarkkinalainsäädännön osa-alueilla. Järjestelmän piiriin kuuluvista lainsäädännön osa-alueista pidetään ajantasaista luetteloa päätöksen 2008/49/EY liitteessä, jota muutetaan tarvittaessa. IMI-järjestelmän kautta ei voida vaihtaa tietoja sellaisilla lainsäädäntöaloilla, joita ei nimenomaan mainita päätöksen liitteessä.

         Näkymä: ammattipätevyyksiä käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset

      Jotta sisämarkkinat voisivat toimia sujuvasti, tarvitaan kansallisten viranomaisten yhteistyötä. Jos hallinnollista yhteistyötä varten ei ole luotu käytännön järjestelyjä, Euroopan kansalaiset eivät pääse hyödyntämään sisämarkkinoihin liittyviä perusoikeuksiaan, kuten vapautta sijoittautua toiseen jäsenvaltioon tai vapautta tarjota palveluja rajojen ylitse.

         Pari esimerkkiä

      Berliinissä asuva saksalaislääkäri menee naimisiin ranskalaismiehen kanssa ja päättää aloittaa uuden elämän Pariisissa. Lääkäri haluaa harjoittaa ammattiaan Ranskassa ja toimittaa sen vuoksi tutkintotodistuksensa Ranskan lääkäriliitolle. Asian käsittelijä epäilee yhden todistuksen aitoutta ja tarkistaa asian IMI-järjestelmän kautta berliiniläiseltä toimivaltaiselta viranomaiselta.
      Ranskassa toimiva ranskalainen teollisuussiivousyritys tarjoaa siivouspalveluja myös Espanjan puolella sijaitsevassa Kataloniassa. Espanjalainen kansalaisjärjestö esittää Katalonian ympäristöviranomaisille valituksen, jonka mukaan ranskalaisyrityksellä ole erikoistuneita työntekijöitä, joita edellytetään tiettyjen puhdistusaineiden käsittelyssä. Katalonian toimivaltainen viranomainen selvittää IMI-järjestelmän kautta, toimiiko siivousyritys laillisesti Ranskassa.
      Hallinnollinen yhteistyö ei ole EU:ssa helppoa. Sitä vaikeuttavat kielimuurit (EU:lla on 23 virallista kieltä), rajatylittävään yhteistyöhön liittyvien hallintomenettelyjen puute, erilaiset hallintorakenteet ja -kulttuurit sekä se, ettei kumppaneita toisissa jäsenvaltioissa ole yksilöity selvästi.
      On toki jäsenvaltioiden asia huolehtia siitä, että sisämarkkinat toimivat tehokkaasti niiden alueella, mutta komissio uskoo, että jäsenvaltiot tarvitsevat välineitä yhteistyötä varten. IMI-järjestelmä on suunniteltu juuri tätä taustaa vasten: sillä pitäisi löytää asianomainen toimivaltainen viranomainen toisesta jäsenvaltiosta (hakutoiminto), huolehtia tietojenvaihdosta yksinkertaisten ja yhtenäisten menettelyjen pohjalta ja ylittää kielimuurit ennalta määriteltyjen ja eri kielille käännettyjen kysymyssarjojen avulla.

         Kysymyksiä kahden tietojenvaihtoon osallistuvan toimivaltaisen viranomaisen kielillä

      2.   OHJEIDEN LAAJUUS JA TAVOITE
      IMI-käyttäjät ovat oman vastuualansa asiantuntijoita ja tuntevat ammatteja sääntelevät säännöt tai palvelujen tarjoamiseen sovellettavat määräykset. He eivät kuitenkaan ole tietosuoja-asiantuntijoita eivätkä välttämättä ole riittävällä tavalla tietoisia niistä tietosuojavaatimuksista, joita heidän maansa tietosuojalainsäädännössä asetetaan.
      IMI-käyttäjille olisi siksi hyvä antaa ohjeet, joissa selostetaan IMI-järjestelmän toimintaa tietosuojan näkökulmasta sekä järjestelmään rakennettuja turvaominaisuuksia ja sen käyttöön liittyviä riskejä (1).
      Näiden ohjeiden tarkoituksena ei ole antaa kattavaa kuvaa kaikista IMI-järjestelmään liittyvistä tietosuojakysymyksistä vaan kertoa IMI-käyttäjille selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla, mitä sääntöjen noudattamiseksi on tehtävä. Tarvittaessa käyttäjät voivat aina pyytää lisäohjeita jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisilta. Näiden viranomaisten nimet, yhteystiedot ja internetosoitteet löytyvät osoitteesta
      http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm
      3.   TIETOSUOJAN HUOMIOON OTTAVA YMPÄRISTÖ
      IMI-järjestelmää kehitettäessä on otettu huomioon tietosuojalainsäädännön vaatimukset, ja tietosuojaan on suhtauduttu vakavasti aivan alusta lähtien.
      IMI-käyttäjät voivat luottaa siihen, että järjestelmä on tietosuojan kannalta varma sovellus. Se näkyy jo seuraavista piirteistä:

                  a)

                  IMI-järjestelmää käyttävät ainoastaan Euroopan talousalueella (EU:n jäsenvaltiot, Norja, Islanti ja Liechtenstein) toimivat toimivaltaiset viranomaiset, eikä henkilötietoja siirretä ETA:n ulkopuolelle.

                  b)

                  Euroopan komissiolla ja IMI-koordinaattoreilla ei ole pääsyä järjestelmässä vaihdettuihin ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien henkilötietoihin (2).

                  c)

                  Palveluntarjoajan henkilötietoihin voivat tutustua ainoastaan kyseiseen tietojenvaihtoon osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset (3). Suoja on niinkin tiivis, ettei pyynnön vastaanottaja näe palveluntarjoajan henkilötietoja ennen kuin hän on muodollisesti hyväksynyt pyynnön.

                     Näkymä: pyyntö ennen vastaanottajan hyväksyntää

                  d)

                  Kaikki tietopyyntöihin liittyvät henkilötiedot poistetaan järjestelmästä automaattisesti kuuden kuukauden kuluttua pyynnön käsittelyn päättymisestä tai jo aiemmin, jos pyyntöön osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset sitä pyytävät (lisätietoja säilyttämisajasta kohdassa 12).

            4.   IMI-JÄRJESTELMÄN KUKA KUKIN ON – YHTEINEN VALVONTA
      IMI-järjestelmälle ovat leimallisia yhteinen tietojenkäsittely ja yhteinen valvonta. Henkilötietoja vaihtavat ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, kun taas Euroopan komissio vastaa niiden säilyttämisestä palvelimillaan. Euroopan komissio ei pääse näkemään henkilötietoja, mutta huolehtii niiden tosiasiallisesta poistamisesta ja oikaisemisesta järjestelmän operaattorina.
      Komission ja jäsenvaltioiden keskinäinen vastuunjako toimii toisin sanoen seuraavasti:

                  a)

                  kukin toimivaltainen viranomainen ja IMI-koordinaattori on rekisterinpitäjä suhteessa omiin järjestelmän käyttäjänä toteuttamiinsa tietojenkäsittelytoimiin;

                  b)

                  komissio ei ole järjestelmän käyttäjä vaan operaattori, joka on vastuussa ennen kaikkea järjestelmän ylläpidosta ja turvallisuudesta (4);

                  c)

                  IMI-toimijat jakavat vastuun rekisteröidyille ilmoittamisesta ja tietojen saantia, vastustamista ja oikaisua koskevan oikeuden antamisesta.

            IMI-järjestelmän kaltaisissa monimutkaisissa yhteisvalvontajärjestelyissä vaikuttaa sääntöjenmukaisuuden kannalta tehokkaimmalta, että tietosuoja sisällytetään osaksi järjestelmää alusta lähtien (ks. osio Työ jatkuu kohdassa 13: Yhteistyö tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa) ja että sääntöjen noudattamista varten määritellään erityinen ohjeisto, kuten näissä ohjeissa kehotetaan. Ohjeiston noudattaminen kuuluu kaikkien IMI-toimijoiden ja -käyttäjien vastuulle.
      5.   IMI-TOIMIJAT JA -KÄYTTÄJÄT
      IMI-koordinaattorit validoivat kaikki järjestelmää käyttävät toimijat. Toimijat ja käyttäjät samoin kuin heidän toimintonsa, oikeutensa ja velvollisuutensa kuvataan yksityiskohtaisesti päätöksen 2008/49/EY 6–12 artiklassa. Niitä ei siis ole tarpeen toistaa tässä.
      On tärkeää ymmärtää, että IMI on erittäin joustava järjestelmä, jossa jäsenvaltiot voivat antaa toimivaltaa ja tehtäviä toimivaltaisille viranomaisille ja koordinaattoreille monella eri tavalla sen mukaan, mikä parhaiten sopii niiden hallintorakenteeseen ja hallinnollisen yhteistyön piiriin kuuluviin lainsäädäntöaloihin.
      Samoin on muistettava, että jäsenvaltioissa toimivat IMI-käyttäjät vastaavat monista muistakin käsittelytoimista. Tietosuojan noudattamisen IMI-järjestelmässä ei tarvitse olla turhan monimutkaista tai hallinnollisesti kohtuuttoman raskasta. Sen ei tarvitse myöskään olla täysin yhdenmukainen järjestelmä.
      Toimivaltaiset viranomaiset voivat useimmissa tapauksissa soveltaa IMI-käsittelytoimiin samoja sääntöjä ja hyviä toimintamalleja, joita ne yleensäkin noudattavat tietojen rekisteröijinä omien tarpeidensa ja maansa tietosuojalainsäädännön mukaisesti.
      Niiden kannattaa myös hyödyntää IMI-järjestelmän tarjoamaa, tietosuojaa kunnioittavaa ympäristöä. Viranomaisia kehotetaan esimerkiksi pyytämään, että vaihdetut henkilötiedot poistetaan IMI-järjestelmästä jo ennen kuuden kuukauden säilytysajan päättymistä, jos tietojenvaihtoa ei enää tarvitse säilyttää järjestelmässä.
      6.   OIKEUDELLISET PERUSTEET HENKILÖTIETOJEN VAIHDOLLE IMI:ssä
      IMI-järjestelmän täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta tehdyssä päätöksessä 2008/49/EY vahvistetaan IMI-toimijoiden ja -käyttäjien toiminnot, oikeudet ja velvollisuudet.
      Kaikki järjestelmässä vaihdettavat tiedot eivät ole henkilötietoja. Ne voivat koskea esimerkiksi oikeushenkilöitä (5), tai kysymys ja vastaus eivät välttämättä liity kehenkään yksittäiseen ihmiseen (kysytään vaikka, säännelläänkö jotain ammattia kyseisessä maassa).
      Monissa tapauksissa tietojenvaihdossa kyllä on kyse yksityishenkilöistä, joten henkilötietojen käsittelylle pitää olla oikeudelliset perusteet. IMI-järjestelmän käyttö on usein rekisteröidyn edun mukaista. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin vaihtaa tietoja IMI:n kautta myös siinä tapauksessa, ettei se välttämättä ole rekisteröidyn edun mukaista, jos tietojenvaihto perustuu lain vaatimukseen.
      Henkilötietojen käsittelyn oikeudelliset perusteet luetellaan direktiivin 95/46/EY 7 artiklassa. IMI-järjestelmässä tehtävien tietojenvaihtojen kannalta merkityksellisimpiä niistä ovat 7 artiklan c ja e alakohdassa mainitut perusteet.
      I)   Laillisen velvoitteen noudattaminen (7 artiklan c alakohta)
      Yleisperiaatteena on, että EU:n jäsenvaltioilla on velvollisuus tehdä yhteistyötä toistensa ja yhteisön toimielinten kanssa. Velvollisuus tehdä hallinnollista yhteistyötä on kirjattu selvästi ja nimenomaisesti direktiiveihin 2005/36/EY (ammattipätevyyden tunnustaminen) ja 2006/123/EY (palveludirektiivi).
      Ammattipätevyysdirektiivin 56 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:

         ”1.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja huolehdittava keskinäisestä avunannosta tämän direktiivin soveltamisen helpottamiseksi. Niiden on varmistettava vaihtamiensa tietojen luottamuksellisuus – –.
         2.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) tarkoitettua henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen. (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37)”

      Palveludirektiivin 28 artiklan 1 ja 6 kohdassa säädetään puolestaan seuraavaa:

         ”1.   Jäsenvaltioiden on annettava toisilleen keskinäistä apua ja toteutettava toimenpiteet, joiden avulla ne voivat tehdä toistensa kanssa tehokasta yhteistyötä palveluntarjoajien ja tarjottavien palvelujen valvomiseksi (…)
         6.   Jäsenvaltioiden on toimitettava muiden jäsenvaltioiden tai komission pyytämät tiedot sähköisesti mahdollisimman pian.”

      Palveludirektiivin 34 artiklan 1 kohdassa taas säädetään seuraavaa:

         ”1.   Komissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sähköisen järjestelmän jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa varten ottaen huomioon olemassa olevat tietojärjestelmät.”

      II)   Yleistä etua koskevan tehtävän suorittaminen tai sellaisen julkisen vallan käyttäminen, joka kuuluu rekisterinpitäjälle (7 artiklan e alakohta)
      IMI-toimijat ja -käyttäjät suorittavat yleistä etua koskevia tehtäviä tai käyttävät heille kuuluvaa julkista valtaa. IMI-koordinaattori validoi kaikki IMI-rekisteröinnit varmistettuaan, että kyseinen toimivaltainen viranomainen suorittaa yleistä etua koskevia tehtäviä (esim. lääkärien ja eläinlääkärien järjestöt, jotka varmistavat, että niiden jäsenet noudattavat eettisiä tai hygieniasääntöjä) tai käyttää sille kuuluvaa julkista valtaa (esim. opetusministeriö, joka huolehtii siitä, että keskiasteen opettajilla on vaadittava pätevyys).
      IMI-järjestelmää voi siis käyttää henkilötietojen vaihtoon ammattipätevyys- ja palveludirektiivien mukaisesti niissä säädettyihin tarkoituksiin. Muuhun sisämarkkinalainsäädäntöön liittyviä tietoja ei voi vaihtaa IMI-järjestelmässä. Jos IMI-järjestelmän soveltamisalaa jossain vaiheessa laajennetaan muille lainsäädäntöaloille, päätöksen 2008/49/EY liitteeseen lisätään viittaus asiaankuuluviin yhteisön säädöksiin.
      7.   SOVELLETTAVA LAKI JA ASIANMUKAINEN VALVONTA
      Sovellettava tietosuojalaki määräytyy sen mukaan, kuka IMI-toimija tai -käyttäjä on. Esimerkiksi Euroopan komission kohdalla sovelletaan tietosuoja-asetusta (EY) N:o 45/2001. Kansallisen käyttäjän (esim. toimivaltaisen viranomaisen) kohdalla sovelletaan puolestaan kyseisen maan tietosuojalainsäädäntöä, jonka on oltava direktiivin 95/46/EY (tietosuojadirektiivi) mukainen.
      Kyseinen direktiivi ja asetus (EY) N:o 45/2001 muodostavat Euroopan unionissa vankat oikeudelliset puitteet tietosuojalle (6). Tietosuojadirektiivi jättää jäsenvaltioille jonkin verran joustonvaraa. Kansallisten IMI-koordinaattoreiden olisikin hyvä keskustella näistä ohjeista omien tietosuojaviranomaistensa kanssa. Esiin voitaisiin ottaa vaikkapa yksityishenkilöille tarjottavat tiedot (ks. tästä kohta 9) tai velvollisuus ilmoittaa tietyistä tietojenkäsittelytoimista tietosuojaviranomaisille.
      Direktiivi 95/46/EY on sisämarkkinadirektiivi, ja sillä on kaksi tavoitetta. Kansallisen tietosuojalainsäädännön yhdenmukaistamisella pyritään sekä varmistamaan korkeatasoinen tietosuoja että turvaamaan yksityishenkilöiden perusoikeudet siten, että henkilötietoja voidaan siirtää vapaasti jäsenvaltioiden välillä. Kansallisilla erityispiirteillä ei siksi pitäisi olla minkäänlaista käytännön tai merkittävää vaikutusta IMI-järjestelmän käyttöön eikä muiden yhteisön säädösten edellyttämään tietojenvaihtoon.
      EU:n tietosuojalainsäädännön tärkeimpiä ominaisuuksia on se, että sen noudattamista valvovat julkiset riippumattomat tietosuojaviranomaiset. Sen ansiosta kansalaiset voivat esittää näille viranomaisille valituksia ja saada tietosuojaan liittyvät ongelmansa ratkaistuksi nopeasti tarvitsematta viedä asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Henkilötietojen käsittelyä kansallisella tasolla valvovat kansalliset tietosuojaviranomaiset, ja EU:n toimielinten tekemää käsittelyä valvoo Euroopan tietosuojavaltuutettu. Euroopan komissiota valvoo siis Euroopan tietosuojavaltuutettu, ja muita IMI-käyttäjiä valvovat asianomaiset kansalliset tietosuojaviranomaiset. Lisätietoja rekisteröityjen tekemistä valituksista ja pyynnöistä löytyy kohdasta 10, jossa käsitellään tiedonsaanti- ja oikaisuoikeutta, ja kohdasta 13, jossa kuvataan yhteistyötä tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa.
      8.   TIETOJENVAIHTOON LIITTYVÄT TIETOSUOJAPERIAATTEET
      Henkilötietoja saa EY-lainsäädännön mukaisesti käsitellä vain tietyin edellytyksin (ks. kohta 6: Oikeudelliset perusteet henkilötietojen vaihdolle IMI:ssä) ja tiettyjen tietosuojadirektiivissä vahvistettujen ”tietojen laatua koskevien periaatteitten” mukaisesti (ks. direktiivin 6 artikla).
      Rekisterinpitäjien olisi kerättävä henkilötietoja ainoastaan laillisiin ja erityisiin tarkoituksiin, eikä tietoja saisi käsitellä tarkoituksissa, jotka eivät vastaa keräyshetkellä ilmoitettuja. Selkeä esimerkki ei-vastaavista tarkoituksista olisi tilanne, jossa toimivaltainen viranomainen myy yksityiselle yrityksille markkinointitarkoituksiin osoitetietoja, jotka viranomainen on kerännyt käsitelläkseen muuttavan ammattihenkilön tapausta palveludirektiivin mukaisesti.
      Käsiteltävien henkilötietojen on lisäksi oltava oikeassa suhteessa (asianmukaisia, olennaisia, ei liian laajoja) siihen tarkoitukseen, mihin ne on kerätty, ja rekisterinpitäjän on ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että tiedot pidetään ajan tasalla ja tuhotaan tai muutetaan anonyymeiksi heti, kun rekisteröidyn tunnistaminen ei enää ole tarpeellista. Tietojen laatuun liittyvät periaatteet ovat hyviä tietohallintoperiaatteita: hyvässä tietojärjestelmässä ei säilytetä ilman erityistä syytä gigatavukaupalla tietoja, jotka pian vanhentuvat tai joihin ei enää voi luottaa. Hyvässä sähköisessä tietojärjestelmässä olisi kerättävä vain sellaiset tiedot, joita tarvitaan ennalta asetettuihin tarkoituksiin, ja pidettävä ne ajan tasalla, jotta ne pysyvät täysin luotettavina.
      Kun näitä laatuperiaatteita sovelletaan IMI-järjestelmään, voidaan suositella seuraavaa:

                  1)

                  IMI-järjestelmän käyttö olisi rajattava tiukasti niihin tarkoituksiin, jotka sovellettavassa lainsäädännössä asetetaan (esim. on aihetta epäilyksiin). Niinpä vaikka IMI-järjestelmän odotetaankin muodostuvan toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojenvaihdon pääväyläksi, on tehtävä täysin selväksi, ettei sitä ole tarkoitettu systemaattisesti käytettäväksi maahan muuttavien ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien taustojen tarkistamiseen.

                  2)

                  Tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen tulisi antaa vain ne henkilötiedot, joita pyynnön vastaan ottava toimivaltainen viranomainen tarvitsee voidakseen varmasti yksilöidä asianomaisen henkilön tai vastatakseen esitettyihin kysymyksiin. Jos esimerkiksi muuttava ammattihenkilö voidaan tunnistaa hänen nimensä ja ammattirekisterissä olevan rekisterinumeronsa perusteella, hänen henkilötunnustaan ei ole syytä antaa.

                  3)

                  IMI-käyttäjien olisi valittava esitettävät kysymykset huolellisesti ja kysyttävä vain sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä. Kyse ei ole pelkästään tietosuojaperiaatteitten noudattamisesta vaan myös hallinnollisen rasituksen keventämisestä. Ennalta määritellyt kysymyssarjat julkaistaan avoimuuden nimissä IMI-verkkosivustolla (7).

                     Mitkä tiedot ovat arkaluontoisia?
                      (8)

                  Arkaluontoisia ovat tiedot, jotka koskevat rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta, ammattiliittoon kuulumista, terveyttä, seksuaalista käyttäytymistä, rikoksia, rikosasioissa annettuja tuomiota tai turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä. Eräät jäsenvaltiot voivat pitää arkaluontoisina myös hallinnollisiin sanktioihin tai tuomioihin liittyviä tietoja.

                  4)

                  Toimivaltaisten viranomaisten on oltava erityisen tarkkana, kun tietojenvaihtoon sisältyy arkaluontoisia tietoja. Arkaluontoisia tietoja voidaan vaihtaa vain tarkkaan rajoitetuissa tilanteissa. Tärkeimmät arkaluontoisten tietojen käsittelyyn IMI-järjestelmässä liittyvät vaatimukset ovat seuraavat:

                              a)

                              Arkaluontoisten tietojen käsittely on tarpeen oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi (ks. tietosuojadirektiivin 8 artiklan 2 kohdan e alakohta ja vastaavat säännökset kansallisessa lainsäädännössä).
                              Tämä voi koskea IMI-tietojenvaihtoja tapauksissa, joissa muuttava ammattihenkilö tai palveluntarjoaja haluaa käyttää oikeuttaan harjoittaa ammattiaan toisessa jäsenvaltiossa tai sijoittautua sinne. Toimivaltaisten viranomaisten on tällöin huolellisesti arvioitava, tarvitaanko arkaluontoisia tietoja oikeuden vahvistamiseen ehdottomasti.
                              Jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet ammattipätevyysdirektiiviin ja palveludirektiiviin erityisiä säännöksiä, jotka koskevat tiettyjä IMI-järjestelmässä vaihdettavia arkaluontoisia tietoja:

                                          1)

                                          Ammattipätevyysdirektiivin 56 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen – – henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen”.

                                          2)

                                          Palveludirektiivin 33 artiklassa taas vahvistetaan erityisiä sääntöjä maahan muuttavan palveluntarjoajan hyvää mainetta koskevien tietojen vaihtoon: ”Jäsenvaltion on annettava toisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti pyynnöstä tiedot kurinpidollisista, hallinnollisista tai rikosoikeudellisista seuraamuksista sekä maksukyvyttömyys- tai konkurssirikospäätöksistä – –”.

                              b)

                              Rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa. Jos hallinnollinen yhteistyö on rekisteröidyn edun mukaista, ei pitäisi olla vaikeuksia saada rekisteröidyltä nimenomaista suostumusta hänen henkilötietojensa käsittelyyn.

                  5)

                  Aivan erityisen huolellinen on oltava silloin, kun kyse on rikosrekisteritiedoista, sillä niiden on välttämättä oltava paikkansa pitävät ja ajan tasalla. Sen lisäksi, että noudatetaan muita tietosuojadirektiivin ja -asetuksen periaatteita, joihin tässä suosituksessa viitataan (9), rikosrekisteritietoja tulisi pyytää vain silloin, kun se on asiaankuuluvien yhteisön säädösten mukaan luvallista ja täysin välttämätöntä, jotta suoraan pyyntöön liittyvässä tapauksessa voidaan tehdä päätös. Tietojen käsittelyn on siis oltava suoraan yhteydessä ammatin harjoittamiseen tai palvelun tarjoamiseen ja tarpeen sen varmistamiseksi, että asianomaisen direktiivin säännöksiä noudatetaan. IMI-käyttäjien olisi aina muistettava, että päätöksen tekemisessä ei useinkaan tarvita tietoja, jotka liittyvät nimenomaan maahan muuttavan ammattihenkilön tai palveluntarjoajan rikosrekisteriin.
                  IMI-kysymyssarjassa on itse asiassa vain joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät rikosrekisteriin tai muihin arkaluontoisiin tietoihin (10). Näiden tarkkaan rajattujen tapausten lisäksi arkaluontoisia tietoja ei saisi vaihtaa kuin sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa arkaluontoiset tiedot liittyvät suoraan ja konkreettisesti asianomaisen toiminnan harjoittamiseen ja niitä tarvitaan välttämättä oikeudellisen vaateen perustelemiseen.
                  Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa käyttää IMI-järjestelmää tehdäkseen rutiininomaisia selvityksiä muuttavien ammattihenkilöiden rikostaustasta. Se ei näet vastaa sitä tarkoitusta, johon IMI on perustettu. Rikoksia tai kurinpidollisia toimenpiteitä koskevien tiedustelujen on lisäksi liityttävä asianomaiseen ammattiin tai palveluun eikä siis muihin mahdollisiin rikoksiin tai kurinpidollisiin toimenpiteisiin, joita maahan muuttava ammattihenkilö on saattanut lähtömaassaan tehdä tai joita häneen on ehkä kohdistettu. Jos on esimerkiksi selvitettävä, onko lääkäri laillisesti rekisteröitynyt ja hyvämaineinen, tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse tietää, onko lääkäri mahdollisesti syyllistynyt liikennerikkomukseen, sillä tällainen rikkomus ei estäisi tätä toimimasta lääkärinä kotimaassaan.

         Tietojen jatkokäsittely ja säilyttäminen IMI-järjestelmän ulkopuolella

      IMI:n käyttöön liittyy usein se, että sen tuloksia hyödynnetään muussakin kyseisessä maassa tehtävässä tietojenkäsittelyssä (kuten käsiteltäessä palvelun tarjoamiseen liittyvää hakemusta tai jonkin toiminnan edellyttämää lupaa). Onkin aivan tavallista, että toimivaltaiset viranomaiset jatkokäsittelevät näihin tarkoituksiin hankittuja tietoja. IMI:n kautta saatujen tietojen jatkokäsittelyyn järjestelmän ulkopuolella sovelletaan siihenkin kansallista tietosuojalainsäädäntöä. Sen vuoksi on varmistettava seuraavat:

                  —

                  jatkokäsittely ei ole ristiriidassa IMI:n piirissä tehdyn keruun ja vaihdon tarkoitusten kanssa,

                  —

                  jatkokäsittely on tarpeellista ja oikeassa suhteessa (asianmukaista, olennaista eikä liian laajaa) siihen tarkoitukseen, jota varten tiedot IMI-järjestelmässä kerättiin,

                  —

                  huolehditaan siitä, että tiedot pidetään ajan tasalla ja tuhotaan, kun niitä ei enää tarvita,

                  —

                  jos IMI-järjestelmän sisältämiä tietoja annetaan sivulliselle, on siitä tietojen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi ilmoitettava rekisteröidylle, jos se ei osoittaudu mahdottomaksi tai vaadi kohtuutonta vaivaa tai jos lainsäädännössä nimenomaisesti säädetään tietojen tallentamisesta tai luovuttamisesta (tietosuojadirektiivin 95/46/EY 11 artiklan 2 kohta). Tietojen luovuttamista saatetaan vaatia vain yhden tietojenvaihtoon osallistuvan jäsenvaltion lainsäädännössä eikä vaatimusta välttämättä tunneta muualla. Komissio pitäisikin suotavana, että rekisteröidylle pyritään ilmoittamaan asiasta myös siinä tapauksessa, että tietojen luovuttamisesta nimenomaan säädetään laissa.

            9.   KÄSITTELYSTÄ ILMOITTAMINEN REKISTERÖIDYLLE
      Tietosuojajärjestelmien perusperiaatteisiin kuuluu aina se, että rekisterinpitäjät ilmoittavat rekisteröidylle aikomuksestaan käsitellä hänen henkilötietojaan.
      Tietosuojadirektiivin 10 artiklassa säädetään, että rekisteröidylle on tietojen keräämisen yhteydessä toimitettava vähintään tiedot rekisterinpitäjän henkilöllisyydestä, tietojenkäsittelyn tarkoituksesta, tietojen vastaanottajista tai vastaanottajaryhmistä, kysymyksiin vastaamisen pakollisuudesta tai vapaaehtoisuudesta, vastaamatta jättämisen mahdollisista seurauksista sekä rekisteröidyn oikeudesta saada itseään koskevia tietoja ja oikaista ne.
      Kun toimivaltainen viranomainen kerää yksittäisen ihmisen henkilötietoja, sen on ilmoitettava rekisteröidylle siitä, että tiedot voidaan syöttää IMI-järjestelmään, jotta viranomainen voi tehdä yhteistyötä toisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa rekisteröityä koskevan tiedustelun yhteydessä ja jotta rekisteröity voi pyytää miltä tahansa tietojenvaihtoon osallistuvalta toimivaltaiselta viranomaiselta saada nähtäväkseen kyseisessä tietojenvaihdossa vaihdettavat henkilötietonsa tai saada ne oikaistuksi (tästä tarkemmin kohdassa 10, jossa käsitellään tiedonsaanti- ja oikaisuoikeuksia).
      Toimivaltaiset viranomaiset päättävät siitä, miten nämä tiedot toimitetaan rekisteröidyille. Koska useimmat elleivät kaikkikin toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät tietoja muissakin yhteyksissä kuin IMI-järjestelmään liittyvissä tietojenvaihdoissa, ne voivat tapauksen mukaan ilmoittaa asiasta rekisteröidyille samalla tavalla kuin tiedottaessaan kansallisen lainsäädännön mukaisista tietojenkäsittelyistä (esim. ilmoituksilla, rekisteröityjen kanssa käymässään kirjeenvaihdossa tai verkkosivustoilla).

         Tietosuojadirektiivin mukainen informointi

      Tietosuojadirektiivin 10 artiklassa luetellaan ne tiedot, jotka rekisteröidyille on toimitettava, ellei hän jo tiedä niitä:

                  a)

                  rekisterinpitäjien henkilöllisyys (tietoja keräävä toimivaltainen viranomainen tai vastaava toisen jäsenvaltion viranomainen);

                  b)

                  tietojenkäsittelyn tarkoitukset (maahan muuttavaa ammattihenkilöä tai palveluntarjoajaa koskevaan tiedusteluun liittyvä viestintä muiden viranomaisten kanssa);

                  c)

                  muut tiedot, jotka ovat tarpeen asianmukaisen tietojenkäsittelyn varmistamiseksi tai sen vuoksi, että niitä vaaditaan kansallisessa lainsäädännössä; tällaisia tietoja ovat

                              1)

                              tietojen vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät;

                              2)

                              tieto henkilön oikeudesta saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä samoin kuin tiedot oikeuden toteuttamisesta käytännössä sekä siihen kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädetyistä poikkeuksista;

                              3)

                              oikeus hakea muutosta (esim. tuomioistuinkäsittely ja oikeus vaatia korvauksia);

                              4)

                              tietojen säilyttämisen aikarajat;

                              5)

                              suojatoimet;

                              6)

                              linkit asiaan liittyviin asiakirjoihin ja verkkosivustoihin, myös komission IMI-sivustoon.

            Tietosuojadirektiivissä mainitaan kaksi tapausta, jolloin rekisteröityä on informoitava: näin on tehtävä sekä silloin, kun tiedot kerätään suoraan rekisteröidyltä, että silloin, kun ne kerätään muualta. Jälkimmäisen tapauksen varalta direktiivin 11 artiklassa kuitenkin säädetään, ettei tietoja tarvitse toimittaa, jos se vaatisi kohtuutonta vaivaa tai jos tietojen tallentamisesta tai luovuttamisesta nimenomaisesti säädetään lainsäädännössä (kuten IMI-tietojenvaihdon tapauksessa). Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on direktiivin mukaan kuitenkin ”säädettävä tarpeellisista suojatoimista”.
      Tämän vuoksi toimivaltaisten viranomaisten on ehkä mukautettava rekisteröityjen informoimista maansa tietosuojalainsäädännön perusteella. Silloin voidaan kuulla kansallisia IMI-koordinaattoreita ja tietosuojaviranomaisia. Tarkoitukseen sopisi kerroksittainen malli, jossa tietojen keruun yhteydessä annetaan perustiedot (esim. viranomaisille toimitettavissa hakemuslomakkeissa) ja kerrotaan, mistä rekisteröity voi halutessaan saada kattavampia tietoja.
      Tehokas tapa antaa rekisteröidyille näitä yksityiskohtaisempia tietoja on esittää tietosuojaperiaatteet verkkosivuilla.
      Toimivaltaisten viranomaisten olisi hyvä päivittää tai täydentää tietosuojaperiaatteitaan niin, että niissä viitataan IMI-järjestelmässä tehtäviin henkilötietovaihtoihin. Ellei periaatteita ole vielä vahvistettu, viranomaisten olisi mietittävä, antaako IMI:n käyttö ja kerättyjen henkilötietojen määrä aihetta sellaisten laatimiseen ja asettamiseen saataville verkossa.
      Jos IMI-järjestelmää käytetään hyvin satunnaisesti, voi riittää, että rekisteröidyille kerrotaan IMI:stä lyhyesti tietoja kerättäessä ja tarpeen mukaan myöhemmin. Jollei toimivaltainen viranomainen esitä rekisteröidylle IMI-järjestelmää koskevia tietosuojaperiaatteita, sen olisi ilmaistava selkeästi, mistä voi saada tarkempia tietoja – esimerkiksi kansallisen IMI-koordinaattorin verkkosivuilta ja komission IMI-sivustolta.
      Komission IMI-tietosuojaperiaatteet löytyvät komission IMI-sivuston tietosuojaosiosta (11). Sivustolla on rekisteröidyille tarjolla myös tietoja siitä, miten he voivat käytännössä toteuttaa oikeuksiaan ja saada maansa toimivaltaisilta tai tietosuojaviranomaisilta tarvittaessa apua.
      Jos uskot, että IMI-järjestelmässä on henkilötietojasi ja haluaisit päästä tarkastelemaan niitä, poistaa ne tai oikaista niitä, ota yhteyttä hallintoyksikköön tai ammatilliseen elimeen, johon olet ollut aiemmin yhteydessä. Voit myös ottaa yhteyttä pyynnön käsittelyyn osallistuneeseen IMI-käyttäjään. Jos et ole tyytyväinen saamaasi vastaukseen, voit ottaa yhteyttä toiseen IMI-käyttäjään tai tehdä valituksen jonkin pyynnössä osallisena olleen IMI-käyttäjän tietosuojaviranomaiselle, joka avustaa sinua veloituksetta. Luettelo tietosuojaviranomaisista:
      http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm
      Joissakin tapauksissa kansalliseen lainsäädäntöön voi sisältyä poikkeuksia, jotka koskevat oikeuksia saada henkilötietoja.
      On erittäin suositeltavaa, että keskeiset IMI-toimijat, jotka käsittelevät runsaasti tietopyyntöjä, julkaisevat tietosuojaperiaatteensa verkkosivuillaan. Periaatteisiin olisi liitettävä linkki komission IMI-sivuston tietosuojaosioon. Vain vähän tietopyyntöjä käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset voivat tyytyä antamaan linkin komission IMI-sivustoon.
      Kansallisten IMI-koordinaattorien pitäisi antaa apua toimivaltaisille viranomaisille. Ne voivat esimerkiksi laatia tietosuojailmoitusmalleja, joiden pohjalta kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat laatia oman ilmoituksensa. Toinen vaihtoehto olisi laatia yhteinen valtakunnallinen tietosuojailmoitus, joka julkaistaan kansallisen koordinaattorin internet-sivuilla. Toimivaltaiset viranomaiset antaisivat rekisteröityjen kanssa asioidessaan näille linkin valtakunnalliseen ilmoitukseen (esim. hakemuslomakkeissa tai muissa rekisteröidyille annettavissa asiakirjoissa).

         EUROOPAN KOMISSION TIETOSUOJAPERIAATTEET

         Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä – IMI

      1.   IMI:n tavoite ja toimijat

      IMI-järjestelmän tavoitteena on helpottaa hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa jäsenvaltioiden välillä sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan sekä henkilöiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden takaamiseksi. Järjestelmä tarjoaa välineen tietojen (myös joidenkin henkilötietojen) vaihtoon ETA-valtioiden kansallisten viranomaisten välillä.
      Nämä tietosuojaperiaatteet koskevat Euroopan komission vastuulla olevaa IMI-järjestelmän osuutta, ts. kansallisten IMI-koordinaattoreiden valtuuttamien ensimmäisten käyttäjien henkilötietojen keräämistä, rekisteröintiä ja tallennusta sekä näiden tietojen poistamista. Sen sijaan ne eivät koske muiden IMI-käyttäjien ja tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötietojen keräämistä, hakua tai katselua. Tietosuojaperiaatteet eivät siis koske sellaista henkilötietojen käsittelyä, josta jäsenvaltiot ovat vastuussa.
      2.   Sovellettava lainsäädäntö

      Euroopan komission vastuulla olevaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001.
      Siihen sovelletaan myös sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 annettua komission päätöstä 2008/49/EY.
      3.   Mitä tietoja komissio käsittelee IMI-järjestelmässä

      Komissio kerää tarvittavat yhteystiedot kansallisten IMI-koordinaattoreiden rekisteröimistä järjestelmän ensimmäisistä käyttäjistä, kuten nimen, työpuhelinnumeron ja -faksinumeron sekä sähköpostiosoitteen. Nämä henkilötiedot sekä tiedot valtuutettuja IMI-koordinaattoreita ja toimivaltaisia viranomaisia edustavista käyttäjistä tallennetaan komission palvelimelle.
      Tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötiedot tallennetaan komission palvelimelle teknisistä syistä.
      4.   Miksi IMI-järjestelmässä käsitellään henkilötietoja

      Kansallisten IMI-koordinaattoreiden yhteystiedot tarvitaan, jotta järjestelmä voidaan ottaa käyttöön. Komission on pystyttävä käyttämään näitä tietoja, jotta se voi hallita IMI-järjestelmää tehokkaasti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
      Kansallisten viranomaisten tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötiedot tallennetaan tilapäisesti IMI-järjestelmään ja niitä käsitellään, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä voidaan parantaa EU:n sisämarkkinalainsäädännön säännösten mukaisesti silloin, kun toisesta jäsenvaltiosta tarvitaan lisätietoja. Syynä tietojenvaihtoon voi olla se, että palveluja tarjotaan tilapäisesti maasta toiseen tai että palveluntarjoaja sijoittautuu toiseen jäsenvaltioon.
      5.   Kuka voi käyttää tietoja

      Päätöksessä 2008/49/EY säädetään, että komission paikalliset tietovastaavat voivat tarkastella kansallisten IMI-koordinaattoreiden paikallisten tietovastaavien henkilötietoja (12 artiklan 7 kohta). Komission henkilöstö ei missään tapauksessa pääse tarkastelemaan tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötietoja.
      6.   Kuinka kauan tietoja säilytetään

      Toimivaltaisia viranomaisia ja koordinaattoreita edustavien käyttäjien henkilötiedot säilytetään niin kauan kuin he ovat IMI:n käyttäjiä.
      Komissio poistaa automaattisesti kaikki toimivaltaisten viranomaisten välillä vaihdetut ja IMI-järjestelmässä käsitellyt henkilötiedot kuuden kuukauden kuluttua tietojenvaihdon virallisesta päättymisestä. Viestit säilytetään IMI-järjestelmässä tilastosyistä, mutta kaikki henkilötiedot muutetaan nimettömiksi. Tietojenvaihtoon osallistunut viranomainen voi milloin tahansa tietojenvaihdon päättymisen jälkeen pyytää komissiota poistamaan tietyt henkilötiedot. Komissio täyttää pyynnön 10 työpäivän kuluessa sovittuaan asiasta tietojenvaihtoon osallistuneen toisen viranomaisen kanssa.
      7.   Miten tietojen väärinkäyttö estetään

      IMI-järjestelmä on suojattu monin teknisin keinoin. Järjestelmään pääsyyn tarvitaan eri tasoilla käyttäjätunnus ja salasana. Lisäksi tarvitaan turvakoodi, jollaista käytetään myös monissa verkkopankkijärjestelmissä. IMI-järjestelmässä henkilötietoja pääsee tarkastelemaan vain rajattu ryhmä (ks. kohta 5 Kuka voi käyttää tietoja). Järjestelmässä käytetään suojattua https-yhteyskäytäntöä.
      8.   Omien henkilötietojen käsittely

      Kansalliset IMI-koordinaattorit pääsevät käsittelemään omia henkilötietojaan ottamalla yhteyttä kohdassa 10 mainittuun osoitteeseen.
      9.   Lisätietoja

      Näiden tietosuojaperiaatteiden lisäksi IMI-järjestelmässä oleviin tietoihin liittyy tärkeä oikeudellinen huomautus (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_fi.htm).
      Jos uskot, että IMI-järjestelmässä on henkilötietojasi ja haluaisit päästä tarkastelemaan niitä, poistaa ne tai oikaista niitä, ota yhteyttä hallintoyksikköön tai ammatilliseen elimeen, johon olet ollut aiemmin yhteydessä. Voit myös ottaa yhteyttä pyynnön käsittelyyn osallistuneeseen IMI-käyttäjään. Jos et ole tyytyväinen saamaasi vastaukseen, voit ottaa yhteyttä toiseen IMI-käyttäjään tai tehdä valituksen jonkin pyynnössä osallisena olleen IMI-käyttäjän tietosuojaviranomaiselle, joka avustaa sinua veloituksetta. Luettelo tietosuojaviranomaisista:
      http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm
      Joissakin tapauksissa kansalliseen lainsäädäntöön voi sisältyä poikkeuksia, jotka koskevat oikeuksia saada henkilötietoja.
      10.   Yhteydenotot

      IMI-järjestelmää hallinnoi Euroopan komission sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston yksikkö E.3. Vastuuhenkilönä (rekisterinpitäjä) on yksikönpäällikkö Nicholas Leapman. IMI-yhteydenotot:

                  European Commission

                  Internal Market and Services Directorate General

                  Unit E.3

                  1049 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

                  markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

            Jos haluat tehdä valituksen jostakin komission vastuulla olevaan tietojenkäsittelyyn kuuluvasta toimenpiteestä, voit ottaa yhteyttä Euroopan tietosuojavaltuutettuun:

                  European Data Protection Supervisor (EDPS)

                  Rue Wiertz 60 (MO 63)

                  1047 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

                  puhelin: +32 228319 00

                  faksi: +32 22831950

                  edps@edps.europa.eu

            10.   OIKEUS SAADA TIETOJA JA OIKAISTA NE
      Rekisteröidyn suhteen on oltava täysin avoimia. Sitä varten hänelle annetaan ensin edellisessä kohdassa mainitut tiedot ja oikeus saada häntä koskevat tiedot sekä tarpeen vaatiessa oikeus saada tiedot poistetuksi tai oikaistuksi tai suojatuksi, jos ne ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty laittomasti.
      IMI-järjestelmä on monimutkainen, ja yhteisiin käsittely- ja valvontatoimiin osallistuu lukuisia toimijoita ja käyttäjiä, minkä vuoksi rekisteröityyn nähden on toimittava selkeästi. Rekisteröidyt eivät ole perillä yhteisiin käsittelytoimiin liittyvistä teknisistä seikoista tai järjestelmän toiminnasta – eikä heidän tarvitsekaan olla.
      Sen vuoksi tarvitaan selkeä ja yksinkertainen toimintamalli. Rekisteröityjen on pääsääntöisesti voitava käyttää oikeuttaan saada heitä koskevat tiedot nähtäväkseen, oikaistuksi tai poistetuksi ottamalla yhteyttä johonkin tietojenvaihdossa osallisina olevista viranomaisista. Tästä voidaan poiketa vain perustelluissa tapauksissa, jossa siitä on sovittu rekisteröidyn ja kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kanssa. Viranomaisen ei pidä kieltäytyä tietojen antamisesta, oikaisemista tai poistamisesta sillä perusteella, ettei se syöttänyt niitä järjestelmään, taikka vaatimalla, että rekisteröity ottaa yhteyttä toiseen toimivaltaiseen viranomaiseen. Tietopyynnön vastaanottava viranomainen tarkastelee pyyntöä ja joko hyväksyy tai hylkää sen pyynnön merkityksellisyyden ja oman maansa tietosuojalainsäädännön mukaisesti. Tarpeen mukaan viranomainen voi ennen päätöksensä tekemistä ottaa yhteyttä muihin toimivaltaisiin viranomaisiin. Jos viranomaiset ovat asiasta eri mieltä, niiden olisi pyydettävä omien tietosuojaviranomaisten apua, jotta asia voidaan ratkaista ripeästi ja tehokkaasti.
      Jos rekisteröity ei ole tyytyväinen tehtyyn päätökseen, hän voi ottaa yhteyttä toiseen tietojenvaihdossa osallisena olevaan viranomaiseen taikka valitsemansa viranomaisen kansalliseen tietosuojaviranomaiseen. Hän voi ottaa yhteyttä esimerkiksi sijoittautumismaansa viranomaiseen, oman maansa tietosuojaviranomaiseen taikka työskentelymaansa viranomaiseen. Tarpeen mukaan tietosuojaviranomaisten olisi tehtävä keskenään yhteistyötä valituksen käsittelemiseksi (ks. tietosuojadirektiivin 28 artikla).
      On korostettava, että rekisteröidyllä on oikeus milloin tahansa käynnistää oikeuskäsittely ja saada tarvittaessa korvausta (ks. tietosuojadirektiivin 22 ja 23 artikla ja vastaavat kansalliset säännökset).
      Tietosuojadirektiivin 12 artiklan c alakohdassa säädetään, että rekisterinpitäjä ilmoittaa sivullisille, joille tietoja on luovutettu, kaikenlaisista oikaisuista, poistamisista ja suojaamisista, paitsi jos tämä osoittautuu mahdottomaksi tai vaatii kohtuutonta vaivaa. Tämä koskee myös IMI-järjestelmän ulkopuolella jatkokäsiteltyjä tietoja.
      Komissio valmistelee tietosuojadirektiivin 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja Euroopan tietosuojavaltuutetun suositusten pohjalta IMI-järjestelmään toimintoa, jonka avulla tietoja voidaan oikaista verkossa ja jonka kautta asiaan osallistuvat viranomaiset saavat ilmoituksen automaattisesti (tässä noudatellaan jo käytössä olevaa menettelyä, jolla tiedot voidaan viranomaisen pyynnöstä poistaa jo ennen määräajan umpeutumista – ks. tästä kohta 12). Toiminteen toteuttaminen on teknisesti monimutkaista, ja sen vuoksi ehdotetaan, että ennen kuin toiminne voidaan ottaa käyttöön, henkilötietojen oikaisua haluavan viranomaisen olisi esitettävä oikaisupyyntö suoraan Euroopan komissiossa toimivalle IMI-rekisterinpitäjälle (ks. edeltävä osio: Euroopan komission tietosuojaperiaatteet).
      Tietosuojadirektiivissä ja sen kansallisissa täytäntöönpanosäädöksissä annetaan rekisteröidylle lisäksi oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä ja, jos vastustus on perusteltua, vaatia käsittelyn lopettamista. Jos henkilötietojensa käsittelyä vastustava rekisteröity ottaa yhteyttä, on hyvä tiedustella oman maansa tietosuojaviranomaiselta, miten vastustusoikeus omassa maassa toimii.
      11.   TIETOTURVALLISUUS
      IMI-järjestelmän turvallisuudesta huolehditaan erinäisillä organisatorisilla ja teknisillä toimenpiteillä, jotka muistuttavat eräissä verkkopankkijärjestelmissä käytettäviä toimenpiteitä. IMI-järjestelmän kanssa käytävässä internetviestinnässä käytetään suojattua https-yhteyskäytäntöä. IMI:n teknisten suojatoimien on oltava yhteentoimivia koko EU:ssa. Järjestelmän teknistä suojaamista kehitetään edelleen tekniikan taso ja toteuttamiskustannukset huomioon ottaen (ks. direktiivin 95/46/EY 17 artikla ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 22 artikla).
      Lisätietoja Euroopan komission käyttämien tietojärjestelmien turvallisuutta koskevista säännöistä löytyy komission päätöksestä C(2006) 3602, joka on saatavana IMI-sivuston tietosuojaosiossa osoitteessa
      http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_fi.html
      12.   SÄILYTTÄMISAIKA
      Henkilötietojen säilyttämisaikaa koskevat säännöt vahvistetaan päätöksen 2008/49/EY 4 ja 5 artiklassa.
      Yleissääntönä on, että kaikki tietojenvaihtoon sisältyvät henkilötiedot poistetaan automaattisesti kuuden kuukauden kuluttua tietojenvaihdon muodollisesta päättymisestä. Komissio on tekemässä järjestelmään joitakin muutoksia (muistutukset ja kiireellisyysluettelot), joilla vaihtojen muodollista päättämistä pyritään nopeuttamaan.
      Toimivaltainen viranomainen voi pyytää henkilötietojen poistamista jo ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Komissio täyttää pyynnön 10 työpäivän kuluessa, jos toinen asianomainen toimivaltainen viranomainen siihen myöntyy.
      Toimivaltaisten viranomaisten olisi hyvä muistaa, että henkilötietojen poistamista voi pyytää yksinkertaisesti verkossa: haetaan asianomainen tietojenvaihto esille ja napsautetaan Pyydä henkilötietojen poistamista -painiketta.

         Näkymä: toimivaltainen viranomainen pyytää henkilötietojen aikaistettua poistamista

         Näkymä: toimivaltaiselta viranomaiselta pyydetään suostumusta henkilötietojen aikaistettuun poistamiseen

      Komissio tekee järjestelmään eräitä parannuksia, joiden myötä esimerkiksi muistutetaan automaattisesti vastausten hyväksymisestä tai tietojenvaihdon päättämisestä, kun vastaus on tyydyttävä.
      Lisäksi on muistettava, että jos toimivaltaiset viranomaiset tallentavat henkilötietoja IMI-järjestelmän ulkopuolelle, on noudatettava kansallisia tietosuojasääntöjä.
      13.   YHTEISTYÖ TIETOSUOJAVIRANOMAISTEN JA EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN KANSSA
      Kansallisten tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun muodostama verkosto on yksi vankimmista takeista sille, että tietosuojajärjestelmä toimii hyvin. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää tietosuojaviranomaiselta ja -valtuutetulta neuvoja aina kun kohtaavat sellaisen ongelman, jota ei näissä ohjeissa käsitellä. Kansallisten IMI-koordinaattorien olisi hyvä omaksua tässä suhteessa näkyvä rooli. IMI-sivuston tietosuojaosiossa on luettelo tietosuojaviranomaisten yhteyshenkilöistä.
      Toimivaltaisten viranomaisten on lisäksi muistettava, että niiden on ehkä tarpeen ilmoittaa maansa tietosuojaviranomaisille ennakolta aikomuksestaan osallistua IMI-järjestelmään. Joissakin jäsenvaltioissa siihen voidaan vaatia ennakkolupa. IMI-koordinaattorien olisi tarpeen mukaan myös koordinoitava yhteydenottoja tietosuojaviranomaisiin.

         Työ jatkuu

      IMI-järjestelmän seuraavaan versioon sisällytetään vuonna 2009 seuraavat tietosuojaan liittyvät parannukset:

                  a)

                  Kun tietojen vaihtoon liittyy arkaluontoisia tietoja (kuten tietoja terveydentilasta, rikosrekisteristä tai kurinpitotoimista), järjestelmä muistuttaa, että vaihdettavat tiedot ovat arkaluontoisia ja että tapauksen käsittelijän tulisi pyytää nämä tiedot vain silloin kun se on ehdottoman välttämätöntä ja kun ne liittyvät suoraan kyseisen ammatin harjoittamiseen tai kyseisen palvelun tarjoamiseen.

                  b)

                  Järjestelmään lisätään online-käyttöinen menettely laittomasti käsiteltyjen tai virheellisten tietojen oikaisemista, poistamista tai suojaamista varten (tässä noudatellaan jo käytössä olevaa menettelyä, jolla tiedot voidaan viranomaisen pyynnöstä poistaa jo ennen määräajan umpeutumista).

                  c)

                  Muistutuksilla ja kiireellisyysluetteloilla kehotetaan hyväksymään vastaus, jotteivät tietopyynnöt pysy aktiivisina pitempään kuin tarvitaan.

                  d)

                  Uusien palveludirektiiviin liittyvien tietovirtojen käsittelyyn tulee asianmukaisia välineitä: muistutustoiminne ja tapauskohtaiset poikkeukset. Malli on yleisesti ottaen sama kuin yleisissä tietojenvaihdoissa: järjestelmä muistuttaa tietojenvaihdon arkaluontoisuudesta ja vaihtojen päättämisestä heti kun mahdollista sekä keinoista ilmoittaa rekisteröidyille tietojenvaihdosta ja heidän oikeudestaan saada itseään koskevia tietoja ja tarvittaessa saada ne suojatuksi, poistetuksi tai oikaistuksi. Tietosuojatoimia saatetaan tarvita lisääkin. Niiden laatimisessa kuullaan Euroopan tietosuojavaltuutettua.

            14.   TARKISTUSLAUSEKE
      IMI on uraauurtava tietojärjestelmä, jota edelleen kehitetään. Komissio kerää jatkuvasti palautetta koordinaattoreilta ja toimivaltaisilta viranomaisilta parantaakseen järjestelmää. Tulevina kuukausina lieneekin luvassa muutoksia. Kaikki niistä eivät vaikuta tietosuojaan, mutta osa vaikuttaa.
      Näitä ohjeita ei siksi tulekaan pitää lopullisina, vaan niitä on päivitettävä päivittäisestä IMI-työskentelystä saatavien kokemusten perusteella. Komissio laatii viimeistään vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta raportin, jossa se analysoi tilannetta ja arvioi myös uuden säädöksen tarpeellisuutta.

         (1)  Jäsenvaltioiden olisi hyvä sisällyttää IMI-koulutukseensa tietosuojakysymyksiä.

         (2)  Ks. päätöksen 2008/49/EY 12 artikla.

         (3)  Toimivaltaiset viranomaiset voivat muodostaa ”linkkejä” muihin viranomaisiin seurantaa varten (esim. alueviranomainen muodostaa linkin liittovaltion viranomaiseen). Nämä linkitetyt viranomaiset saavat näin tiedon pyyntöjen määrästä ja luonteesta, mutteivät pääse näkemään asianomaisten palveluntarjoajien tai muuttavien ammattihenkilöiden henkilötietoja.

         (4)  Päätöksen 2008/49/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi osallistua tietojenvaihtoon ainoastaan erityisissä tapauksissa, joissa asianomaisessa yhteisön säädöksessä säädetään tietojenvaihdosta jäsenvaltioiden ja komission välillä. Näissä tapauksissa komissiolla on samat velvollisuudet kuin toimivaltaisella viranomaisella. Sen on esimerkiksi huolehdittava asianmukaisista ilmoituksista rekisteröidyille ja annettava heille pyynnöstä mahdollisuus tutustua tietoihinsa.

         (5)  Joissakin jäsenvaltioissa, kuten Italiassa, Luxemburgissa, Itävallassa ja Tanskassa, tietosuojalainsäädäntö tosin kattaa jossain määrin myös oikeushenkilöt.

         (6)  Direktiiviä 95/46/EY sovelletaan jäsenvaltioihin ja asetusta (EY) N:o 45/2001 yhteisön toimielimiin.

         (7)  Ks. http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_fi.pdf

         (8)  Oikeudellinen määritelmä: direktiivin 95/46/EY 8 artikla ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artikla.

         (9)  Rekisteröidyille on annettava asianmukaiset tiedot, tietojen käsittelyn on oltava oikeasuhteista, eikä tietoja pidä käsitellä pitemmälle sellaisiin tarkoituksiin, jotka eivät vastaa niiden keräämisen tarkoitusta.

         (10)  Luettelo näistä kysymyksistä löytyy IMI-sivustolta osoitteesta
      http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_fi.pdf

         (11)  IMI-sivuston tietosuojaosiosta löytyvät kaikki IMI:hin liittyvät tietosuoja-asiakirjat ja linkki luetteloon, joka sisältää kaikki tietosuojalainsäädäntöön liittyvät EU:n tason säädökset. Sivuston osoite on
      http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_fi.html