               EUROOPAN KOMISSIO
            Strasbourg 12.12.2017
            COM(2017) 763 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi

               PERUSTELUT

               1.  EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tämän aloitteen tarkoituksena on uusia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtioiden) ryhmän jäsenten kanssa tehty kumppanuussopimus. Tällä hetkellä Euroopan unionin (EU) ja AKT-valtioiden suhteita säännellään Cotonoun sopimuksella, jonka mukaan osapuolten on aloitettava neuvottelut 18 kuukautta ennen kuin sopimuksen voimassaolo päättyy helmikuussa 2020.

               Ehdotuksen tavoitteena on kattavan sopimuksen tekeminen voimassa olevan Cotonoun sopimuksen allekirjoittaneiden 79 valtion kesken. Tavoitteena on sopimus, jossa keskitytään osapuolten yhteisiin ja EU:n erityisiin etuihin (esim. muuttoliikeasiat, rauha ja turvallisuus sekä investoinnit) ja joka menee yleisluontoista lähestymistapaa pidemmälle ja poikkeaa entistä enemmän perinteisestä avunantajien ja avunsaajien välisestä suhteesta.

               EU on ottanut opiksi nykyisen Cotonoun sopimuksen myönteisistä tuloksista ja heikkouksista, ottanut huomioon taustalla vaikuttavien olosuhteiden muutokset ja EU:n tämänhetkiset politiikat sekä tarkastellut asiaa vuotta 2020 pidemmälle ulottuvan pitkän aikavälin näkökulmasta. Tämän perusteella se on määrittänyt seuraavat yleiset strategiset tavoitteet: 1) luodaan poliittinen kumppanuus, jossa keskitytään rakentamaan rauhanomaisia, vakaita, hyvin hallittuja, vauraita ja selviytymiskykyisiä valtioita ja yhteiskuntia, 2) vauhditetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja 3) muodostetaan kansainvälisillä foorumeilla vaikuttamaan kykeneviä liittoutumia maailmanlaajuisten toimien edistämiseksi. Näille yleistavoitteille on määritelty kullakin painopistealueella tarkemmat tavoitteet.

               Jotta näiden tavoitteiden saavuttamista voitaisiin edistää, osapuolten välistä pitkäaikaista ja aikojen saatossa merkittävästi muuttunutta suhdetta on jälleen uudistettava, jotta se vastaisi nykyisiä tarpeita. Uudistuksessa olisi pyrittävä säilyttämään ja hyödyntämään aiemmin luotua erittäin vahvaa perustaa kaikilta osin. Tässä suhteessa on erittäin tärkeää ottaa täysimääräisesti huomioon Afrikassa sekä Karibian ja Tyynenmeren alueilla voimistunut alueellinen kehitys ja siihen liittyvät alueelliset kehykset.

               Tämän vuoksi tavoitteena on laatia uusi sopimus, joka muodostuu yhteisestä perustasta ja kolmesta siihen pohjautuvasta alueellisesta sopimuksesta. Pääpaino on alueellisilla sopimuksilla, joissa määritellään Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioita koskevat aluekohtaiset painopistealueet. Yhteistä perustaa sovelletaan kaikkiin kumppanuuden osapuoliin. Siinä luetellaan yleiset tavoitteet, periaatteet ja painopistealueet, ja se mahdollistaa yhteistyön lisäämisen kansainvälisellä tasolla.

               Alueelliset sopimukset ovat kumppanuussopimuksen pöytäkirjoja ja muodostavat suhteille kattavan oikeudellisen kehyksen.  Kumppanuussopimus mahdollistaa kuitenkin myös joustavan mukautumisen olosuhteiden muutoksiin, sillä alueellisia sopimuksia voidaan tarkistaa yksinkertaistetulla menettelyllä. Alueellisten (ja niitä alemman tason) järjestöjen kasvanut merkitys on tunnustettava ja otettava kumppanuudessa huomioon etenkin alueellisten sopimusten hallinnoinnin suhteen.

               Kumppanuuteen voivat osallistua ja liittyä eriasteisesti myös sellaiset muut maat, jotka jakavat samat arvot ja edistävät tavoitteiden saavuttamista.  Tämä on erityisen olennaista muun muassa jotta voidaan vahvistaa lähestymistapaa Afrikkaan yhtenä kokonaisuutena ja samalla noudattaa Pohjois-Afrikan maiden kanssa tehtyjä kahdenvälisiä assosiaatiosopimuksia.  Kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin asemaa vahvistetaan kumppanuuden toteuttamisessa mutta myös tärkeinä osallistavan ja kestävän kehityksen edistäjinä omissa maissaan ja omilla alueillaan. Tämä muutos näkyy myös institutionaalisessa rakenteessa, jota kevennetään ja yksinkertaistetaan.

               On syytä huomata, että tavoitteena oleva kattava sopimus muodostaa puitteet suhteille kumppanimaiden kanssa politiikan kaikilla tasoilla eli maiden, eri laajuisten alueiden ja koko kumppanuuden tasolla. Eniten kosketuspintaa on  kansallisella tasolla, ottaen myös huomioon toissijaisuusperiaatteen. Muiden sopimusten tapaan kumppanuussopimuksen voimassaoloaikaa ei rajata, mutta sen voimassaolo voidaan päättää yhden osapuolen pyynnöstä.

               Kumppanimaat ovat ilmaisseet haluavansa tehdä EU:n kanssa uuden oikeudellisesti sitovan kumppanuussopimuksen, joka pohjautuu nykyiseen Cotonoun sopimukseen. Kumppanimaat ovat myös vierailujen yhteydessä ilmaisseet yleisesti arvostavansa ehdotusta alueellisen toimintatavan vahvistamisesta.

               On sekä EU:n että kumppanimaiden etujen mukaista, että neuvottelut saadaan päätökseen hyvissä ajoin niin, ettei vuoden 2020 jälkeen pääse syntymään poliittista tyhjiötä.

               Tätä varten on perustettava neuvotteluryhmä, johon kuuluvat komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Komission tulisi johtaa neuvotteluryhmää yhteistyössä korkean edustajan kanssa. Asianomaisten komission yksiköiden lisäksi neuvotteluryhmässä on edustettuna myös Euroopan ulkosuhdehallinto.

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti korkea edustaja / varapuheenjohtaja huolehtii unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuudesta ja yhteensovittamisesta näissä monimutkaisissa neuvotteluissa.

                Yhdenmukaisuus tällä politiikan alalla voimassa olevien säännösten kanssa

               Tämä kattavaa sopimusta koskeva ehdotus on täysin yhdenmukainen asiaan liittyvien EU:n politiikkojen kanssa.

               EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian mukaisesti sopimuksella pyritään edistämään useita yleismaailmallisia ja jakamattomia arvoja, yhdennettyä lähestymistapaa konflikteihin ja kriiseihin sekä erityisiä toimenpiteitä terrorismin ja radikalisoitumisen torjumiseksi. Tällä tavalla sopimus edistää rauhallisten, vakaiden, hyvin hallittujen ja selviytymiskykyisten valtioiden ja yhteiskuntien rakentamista. Lisäksi sopimuksessa painotetaan vaikuttamaan kykenevien liittoutumien muodostamista kansainvälisillä foorumeilla monenvälisyyden periaatteen mukaisesti. Sopimuksella pyritään myös vaalimaan ja lisäämään vuoropuhelua kaikilla politiikan tasoilla. Tarkistetun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaisesti uudessa kumppanuudessa on keskeisellä sijalla kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen ja erityisesti köyhyyden poistaminen.

               Ehdotus perustuu myös EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren eri alueiden välisiä suhteita koskeviin strategioihin (ja niihin tehtyihin muutoksiin). Tällaisia strategioita ovat ennen kaikkea vuonna 2007 hyväksytty yhteinen EU–Afrikka-strategia, vuonna 2012 hyväksytty EU:n ja Karibian yhteinen kumppanuusstrategia ja vuonna 2006 hyväksytty vahvistettua kumppanuutta Tyynenmeren saarten kanssa koskeva strategia. Ehdotetuilla kolmella alueellisella sopimuksella itse asiassa kehitetään näitä strategioita edelleen ja korvataan ne.

               Voimassa olevien kauppapolitiikan säännösten mukaisesti uudistetulla kumppanuussopimuksella pyritään luomaan uusia taloudellisia mahdollisuuksia, joilla edistetään kestävää kasvua sekä sinistä ja vihreää taloutta ja tuetaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kehitystä. Lisäksi tavoitteena on lisätä suoria ulkomaisia sijoituksia.

               Muuttoliikepolitiikkaa koskevien säännösten mukaisesti kumppanuussopimuksessa sovelletaan muuttoliikkeeseen ja liikkuvuuteen kokonaisvaltaista ja oikeusperustaista lähestymistapaa. Tavoitteena on parantaa laillisen maahanmuuton organisointia, edistää hyvin hallinnoitua liikkuvuutta, maksimoida muuttoliikkeen ja liikkuvuuden kehitysvaikutus sekä estää ja torjua laitonta maahanmuuttoa, poistaa ihmiskauppaa ja luoda tehokas palautus- ja takaisinottomekanismi.

               Ympäristöpolitiikan säännösten mukaisesti kumppanuussopimuksessa korostetaan tarvetta pikaisille toimille ympäristön pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi, sillä nämä ilmiöt vaarantavat kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen ja joissakin tapauksissa jopa kokonaisten kansojen selviämisen.

               Ehdotus on myös täysin yhdenmukainen useiden siinä asetettuihin painopistealueisiin liittyvien unionin muiden politiikkojen kanssa. Tällaisia politiikanaloja ovat muun muassa energia-, koulutus-, työllisyys-, sekä tutkimus- ja innovaatiopolitiikat.

               2.  OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

               Kansainvälinen sopimus voidaan luokitella sopimuksen sisällön ja tarkoituksen perusteella vasta, kun neuvottelut on saatu päätökseen. Tämän vuoksi komissio esittää menettelyn oikeusperustana olevan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti suosituksen neuvoston päätökseksi neuvottelujen aloittamisesta.

               Toissijaisuusperiaate

               Eurooppa kohtaa lyhyellä ja pitkällä aikavälillä monia haasteita, joiden ratkaiseminen edellyttää yhteisiä toimia ja sinnikästä työtä useilla sisäisten ja ulkoisten politiikkojen aloilla. EU:lla on käytössään laaja joukko erilaisia politiikkoja ja välineitä, minkä ansiosta sillä on hyvät mahdollisuudet kohdata haasteita ja hyödyntää tulevia mahdollisuuksia.

               EU:n tason toimien lisäarvona on poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta. Esimerkiksi EU:n edustustojen maailmanlaajuisen verkoston avulla voidaan varmistaa läsnäolo sellaisissakin maissa, joissa monilla jäsenvaltioilla ei ole edustusta. EU:n tason toimet soveltuvat erityisesti strategisten liittoutumien muodostamiseen useiden kumppanuuden osapuolten kanssa maailmanlaajuisten toimien edistämiseksi EU:n etujen mukaisesti. Lisäksi on huomattava, että eräät politiikanalat, ennen kaikkea kauppapolitiikka, kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan.

               Ehdotuksella laajennetaan EU:n sisäinen sitoutuminen toissijaisuusperiaatteeseen koskemaan myös sopimuksen kohteena olevaa kumppanuutta. Jotta vältettäisiin eri kehysten ja rakenteiden päällekkäisyydet, toimet on tarkoitus toteuttaa kulloinkin parhaiten soveltuvalla politiikan tasolla.

               Suhteellisuusperiaate

               Tällä aloitteella edistetään suoraan SEU-sopimuksen 21 artiklassa vahvistettuja unionin ulkoisen toiminnan tavoitteita ja poliittista tavoitetta tehdä EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija. EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamisen osalta aloitteessa noudatetaan EU:n globaalistrategian vaatimusta toimia yhdessä muiden kanssa ja tarkistaa ulkoisia kumppanuuksia vastuullisesti. Ehdotuksella ei luoda uusia rakenteita eikä aiheuteta EU:lle lisärasitetta, vaan sillä päinvastoin yksinkertaistetaan olemassa olevia instituutioita, menettelyjä ja välineitä sekä helpotetaan hallinnon eri tasojen välistä vuorovaikutusta.
                  1

               3. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Cotonoun sopimuksen viidestätoista ensimmäisestä täytäntöönpanovuodesta on tehty perusteellinen arviointi.

               Poliittisen vuoropuhelun katsottiin edistyneen hyvin kansallisella ja alueellisella tasolla, mikä auttoi olennaisten osien vahvistamisessa AKT-valtioissa. Cotonoun sopimus lisäsi turvallisuuskysymyksiä koskevaa keskinäistä ymmärrystä ja yhteistyötä. Se oli myös ensimmäinen askel muuttoliikettä koskevan yhteistyön syventämisessä ja loi pohjan Rabatin, Khartumin ja Vallettan prosesseille. Kauppavaihto kasvoi merkittävästi, ja talouskumppanuussopimukset ovat olleet sopimuksen tärkeimpiä tuotoksia. Edistys on ollut merkittävää myös inhimillisen ja sosiaalisen kehityksen alalla sekä AKT-valtioiden makrotalouden vakauttamisessa.

               Arvioinnissa korostettiin myös, että Cotonoun sopimuksen kaikkien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimia. Vaikka nämä tavoitteet ovatkin yhä ajankohtaisia, ne koskevat vain osaa viime vuosina tapahtuneista merkittävistä muutoksista maailmalla. Arvioinnissa todettiin, että yleisiä tavoitteita on tarkistettava, jotta ne vastaisivat EU:n ja sen kumppanien uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Lisäksi suositeltiin institutionaalisen rakenteen tarkistamista, jotta voitaisiin parantaa eri poliittisten kehysten johdonmukaisuutta ja yksinkertaistaa päätöksentekoa.

               Sidosryhmien kuuleminen

               Sidosryhmiä on kuultu laajasti.

               Ensimmäiseen kuulemiskierrokseen sisältyi muun muassa julkinen kuuleminen ja vuoropuhelua EU:n edustustojen kanssa. Kuulemiskierroksen tuloksia hyödynnettiin Cotonoun sopimuksen arvioinnissa ja vaikutustenarvioinnissa, joita puolestaan hyödynnettiin marraskuussa 2016 annetussa yhteisessä tiedonannossa. Toinen kuulemiskierros järjestettiin vuoden 2016 tiedonannon julkistamisen jälkeen. Se oli suunnattu ensisijaisesti päättäjille. Kuulemisissa nousi esiin tarve lujittaa määräyksiä, jotka mahdollistavat EU:n tärkeimpien etujen tehokkaamman edistämisen (koskee erityisesti muuttoliikettä ja investointeja). Yleisesti ottaen oltiin yhtä mieltä siitä, että on otettava huomioon alueellisen dynamiikan muutokset ja pyrittävä välttämään eri poliittisten ja oikeudellisten kehysten päällekkäisyyttä. Eriäviä näkemyksiä saatiin siitä, missä määrin alueellista lähestymistapaa tulisi lisätä. Kuulemisissa esitettiin myös muutamia kriittisiä näkemyksiä siitä, tuoko sopimuksen oikeudellinen sitovuus lisäarvoa.

               Euroopan parlamenttia kuultiin useaan otteeseen ennen yhteisen tiedonannon antamista ja sen jälkeen, ja parlamentille tiedotettiin asiasta säännöllisesti. Lokakuussa 2016 hyväksytyssä päätöslauselmassa painotetaan tarvetta solmia uusi oikeudellisesti sitova sopimus, johon sisältyy kolme entistä vahvempaa alueellista kumppanuutta. Tämä ehdotus on täysin parlamentin näkemyksen mukainen.

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa käydyn yhteydenpidon osalta voidaan todeta, että Papua-Uudessa-Guineassa vuonna 2016 pidetyssä AKT-valtioiden valtion- tai hallitusten päämiesten huippukokouksessa annetussa Waiganin julkilausumassa todetaan maiden päättäneen pyrkiä uuden oikeudellisesti sitovan kumppanuuden solmimiseen EU:n kanssa Cotonoun sopimuksen pohjalta sekä syventämään poliittista vuoropuhelua ja lisäämään kansainvälistä yhteistyötä.

               Lisäksi komission jäsen Neven Mimica ja kaksi korkea tason välittäjää (Louis Michel ja Pascal Lamy) tekivät vierailuja Afrikkaan, Karibialle ja Tyynenmeren alueelle. Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että EU:n esittämä lähestymistapa ja etenkin pääpainon siirtäminen kolmeen eri alueeseen ja niiden erilaisiin painopistealueisiin on otettu vastaan myönteisesti. Monet kuitenkin korostivat myös sitä, että on tärkeää vaalia AKT-valtioiden yhteenkuuluvuutta. Erityisesti painotettiin tarvetta lisätä investointimahdollisuuksia merkittävästi ja helpottaa yksityisen sektorin kehittymistä.

               Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Tämän ehdotuksen laatimisessa on hyödynnetty ulkopuolista asiantuntemusta. Cotonoun sopimuksen yleisarvioinnin, vaikutustenarvioinnin, tiedonannon ja suosituksen tueksi on järjestetty useita asiantuntijakeskusteluja sekä perehdytty alan tieteelliseen kirjallisuuteen.

               Vaikutustenarviointi

               Kaikista kuulemismenettelyssä esiin nousseista toimintavaihtoehdoista tehtiin kattava vaikutustenarviointi ainoastaan niille, joiden avulla voidaan todennäköisesti saavuttaa (useimmat) EU:n tavoitteet. Vaihtoehtojen arvioinnissa käytettiin perusskenaariona nykyistä Cotonoun sopimusta, johon kaikkia vaihtoehtoja verrattiin.

               Kunkin vaihtoehdon eri vaikutusten järjestelmällisen arvioinnin perusteella tultiin siihen tulokseen, että EU:n tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää parhaiten sopimuksella, joka sisältää yleisen kaikkiin osapuoliin sovellettavan osan ja kolme vahvaa alueellista kumppanuutta. Arvioinnissa katsottiin, että tämän vaihtoehdon avulla voitaisiin säilyttää kaikki nykyisen Cotonoun sopimuksen myönteiset seikat ja helpottaa sellaisten edellytysten luomista, jotka auttavat EU:ta saavuttamaan uudet tavoitteensa. Näihin kuuluu poliittisten ja taloudellisten etujen tehokkaampi ajaminen, EU:n vaikutusvallan lisääminen kansainvälisillä foorumeilla ja kestävän kehityksen Agenda 2030 toimintaohjelman täytäntöönpanomahdollisuuksien parantaminen. Koska siinä otetaan huomioon alueellistumisen syveneminen, parhaana pidetyn vaihtoehdon katsottiin myös parhaiten mahdollistavan toimien mukauttamisen eri olosuhteisiin.

               Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon heinäkuussa 2016. Tämä ehdotus on täysin vaikutustenarvioinnissa suositellun ja marraskuussa 2016 annetussa yhteisessä tiedonannossa täsmennetyn vaihtoehdon mukainen.

               Perusoikeudet

               EU:n perussopimusten mukaisesti yksi ehdotetun kumppanuuden tavoitteista on edistää ihmisoikeuksia ja perusvapauksia (sekä demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintotapaa). Jos oikeudellisesta sitovuudesta luovutaan, nämä sitoumukset eivät ole mahdollisia. Sitoumuksista luopuminen ei ole toivottavaa, kun otetaan huomioon maailmassa tapahtuvat muutokset ja se, että kaikki nousevat vallat eivät välttämättä jaa näitä arvoja ja periaatteita. Tämä ehdotus mahdollistaa myös perusoikeuksien ja poliittisen vuoropuhelun sisällyttämisen lujemmin alueellisiin kehyksiin ja järjestelmiin.

               4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Tällä aloitteella ei odoteta olevan uusia merkittäviä vaikutuksia talousarvioon. On kuitenkin syytä todeta, että EU:n ulkoisten toimien rahoittamiseen käytettävissä olevista varoista päätetään monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen yhteydessä.

               AKT-valtioissa ja alueilla toteutettavien aloitteiden pääasiallisena rahoitusvälineenä on ollut Euroopan kehitysrahasto (EKR). EKR on talousarvion ulkopuolinen rahasto, jonka rahoitus perustuu EU:n jäsenvaltioiden suoriin rahoitusosuuksiin.

               5. LISÄTIEDOT

               Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Tämän ehdotuksen mukaan toteuttamissuunnitelmia on tarkoitus hyväksyä vuoropuhelun eri vaiheissa. Ehdotukseen sisältyy myös edistymisen seurantaan tarkoitettu järjestelmä, jossa hyödynnetään erityisiä indikaattoreja ja mitattavissa olevia tuloksia. Niiden määrittely perustuu pääasiassa olemassa oleviin aloitteisiin.

               Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ehdotuksessa tähdätään yhteen kumppanuussopimukseen, joka sisältää seuraavat pääasialliset osat:

               ·kaikkiin kumppanuuden osapuoliin sovellettava yleinen osa, joka sisältää määräyksiä sopimuksen perustasta (mm. yleiset tavoitteet ja periaatteet, strategiset painopistealueet ja kansainvälistä yhteistyötä koskevat määräykset), institutionaalisesta rakenteesta ja yhteistyön keinoista sekä loppumääräykset;

               ·erilliset alueelliset sopimukset, jotka sisältävät Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueiden valtioita koskevat erityiset tavoitteet ja painopistealueet. Kolme alueellista sopimusta laaditaan kumppanuussopimuksen yleiseen osaan liitettävinä pöytäkirjoina, ja ne korvaavat voimassa olevat alueelliset kumppanuudet.

               Perusta

               Yleisen osan 1 osassa (Yleiset määräykset) esitetään yleiset tavoitteet ja periaatteet. Tavoitteena on tehdä puitesopimus, joka auttaa EU:ta edistämään strategisia etujaan parhaalla mahdollisella tavalla ja jonka ytimessä on kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030. Osassa esitellään kolme yleistavoitetta, joita täsmennetään kuudella painopistealueella. Kansainvälisen yhteistyön painopistealuetta käsitellään erikseen. Periaatteita koskeva osio vastaa EU:n ulkosuhteissa ja kansainvälisessä yhteistyössä yleisesti hyväksyttyjä periaatteita, joita ovat monenvälisyys, eri sidosryhmät kattavat lähestymistavat, täydentävyys- ja toissijaisuusperiaatteet ja keskinäinen vastuu. Erityisesti painotetaan poliittista vuoropuhelua ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta.

               Yleisen osan 2 osassa (Yhteiset painopistealueet) esitellään tarkemmin sopimuksen kuusi painopistealuetta. Aiheita ”Ihmisoikeudet, perusvapaudet, demokratia, oikeusvaltioperiaate ja hyvä hallintotapa” (I osasto), ”Rauha, turvallisuus ja oikeus” (IV osasto) ja ”Muuttoliike ja liikkuvuus” (V osasto) koskevat osiot perustuvat Cotonoun sopimukseen ja ovat yhdenmukaisia voimassa olevien EU:n ulkosuhteita koskevien säännösten kanssa. Muuttoliikettä koskevassa osiossa noudatetaan oikeusperustaista lähestymistapaa ja korostetaan hallitun muuttoliikkeen hyötyjä. Lisäksi siinä kehotetaan kumppanimaita ottamaan käyttöön tehokkaampia palautus- ja takaisinottopolitiikan mekanismeja. Osiot ”Osallistava ja kestävä talouskehitys” (II osasto), ”Ympäristö ja ilmastonmuutos” (III osasto) ja ”Inhimillinen kehitys ja ihmisarvo” (VI osasto) sisältävät joitakin merkittäviä muutoksia Cotonoun sopimukseen nähden. Niiden taustalla on ennen kaikkea Agenda 2030. Osapuolet sitoutuvat voimakkaasti konkreettisiin toimenpiteisiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja menemään mahdollisuuksien mukaan jopa tavoitteita pidemmälle. Sopimuksessa painotetaan voimakkaasti suoria ulkomaisia sijoituksia ja yksityisen sektorin kehittämistä, jotta voitaisiin luoda uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja uusia, parempia työpaikkoja kaikille.

               Yleisen osan 3 osassa (Kansainvälinen yhteistyö) esitellään periaatteet ja mekanismit, joiden mukaan EU ja kumppanuuden muut jäsenet pyrkivät tekemään yhteistyötä kansainvälisillä foorumeilla. Tulosten saavuttaminen edellyttää ministerikokousten lisäämistä sekä keskeisissä kansainvälisissä järjestöissä ja tapahtumapaikoissa käytettävien koordinointimekanismien vahvistamista tai luomista. Lisäksi osassa mahdollistetaan muiden asiasta kiinnostuneiden toimijoiden ottaminen mukaan.

               EU–Afrikka-sopimus

               Sopimuksen 1 osassa (Yhteistyön perusta) esitetään EU–Afrikka-sopimuksen tavoitteet ja periaatteet, joiden kautta sopimukseen sisällytetään nykyinen yhteinen EU–Afrikka-strategia ja mennään sitä pidemmälle. Tavoitteena on edistää EU:n ja Afrikan maiden välisten suhteiden poliittista ulottuvuutta sopimalla uudesta, aiempaa laajemmasta ohjausasiakirjasta ja toteuttaa sitä uudistetun Saharan eteläpuolisten maiden kanssa solmittavan kumppanuuden oikeudellisen kehyksen puitteissa sekä säilyttää voimassa nykyiset Pohjois-Afrikan maiden kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset.

               Sopimuksen 2 osassa (Strategiset painopistealueet) esitetään useita konkreettisia toimenpiteitä, jotka EU ja Afrikan maat toteuttavat kuudella painopistealueella. Osiot ”Osallistava ja kestävä talouskehitys” (III osasto) sekä ”Muuttoliike ja liikkuvuus” (V osasto) sisältävät joitakin merkittäviä muutoksia aiempaan nähden. Taloudellisen kehityksen suhteen tässä ehdotuksessa suositellaan keskeisiä asioita koskevia toimia, joilla katsotaan voitavan lisätä investointeja ja edistää yksityisen sektorin kehitystä. Muuttoliikkeen osalta ehdotuksessa korostetaan laillisen liikkuvuuden hyötyjä sekä lähtömaille että vastaanottaville maille mutta määrätään myös tiukemmista mekanismeista, joiden avulla pyritään varmistamaan, että maat reagoivat takaisinottopyyntöihin nopeammin. Lisäksi osiossa on määräyksiä tiiviimmästä rajaturvallisuutta koskevasta yhteistyöstä ja ihmiskaupan torjunnasta. EU–Afrikka-sopimuksessa luetellaan myös useita konkreettisia toimenpiteitä, jotka koskevat rauhaa ja turvallisuutta, etenkin terrorismin torjuntaa (I osasto), ihmisoikeuksia ja demokraattista hallintotapaa (II osasto), inhimillistä kehitystä ja ihmisarvoa (IV osasto) sekä ilmastonmuutosta ja ympäristökestävyyttä (VI osasto). Näiden toimien tavoitteena on tietenkin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen, mutta niillä tuetaan myös EU:n ja Afrikan unionin (AU) tuoreimmissa strategia-asiakirjoissaan esittämiä näkemyksiä (Agenda 2063 for Africa toimintaohjelma, EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia ja kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus).

               EU–Afrikka-sopimusta koskeva institutionaalinen rakenne perustuu tarkistettuun kehykseen, jossa hyödynnetään pääasiassa olemassa olevia vuoropuhelun foorumeja ja painotetaan AU:n asemaa.

               EU–Karibia-sopimus

               Sopimuksen 1 osassa (Yhteistyön perusta) esitetään EU–Karibia-sopimuksen tavoitteet ja periaatteet. Sopimuksella kehitetään edelleen EU:n ja Karibian yhteistä kumppanuusstrategiaa ja korvataan se. Tärkeää on, että tässä yhteydessä tunnustetaan Karibian läheiset yhteydet EU:n syrjäisimpiin alueisiin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin.

               Sopimuksen 2 osassa (Strategiset painopistealueet) esitetään useita konkreettisia toimenpiteitä, jotka EU:n jäsenvaltiot ja Karibian alueen valtiot toteuttavat neljällä painopistealueella. Osassa korostetaan alueellisen yhteistyön ratkaisevaa merkitystä ja keskitytään neljään kysymykseen. Niistä ensimmäinen on ilmastonmuutoksen vaikutus luonnonvaroihin, ja sen yhteydessä kiinnitetään paljon huomiota ympäristökestävyyteen ja katastrofihallintaan (I osasto). Toinen kysymys on tarve keskittää toimia keskeisille strategisille aloille, jotka liittyvät siniseen kasvuun, energia-asioihin ja matkailuun (II osasto). Kolmantena käsitellään ihmisten turvallisuuden edistämistä painottaen erityisesti järjestäytynyttä rikollisuutta, (sukupuoleen perustuvaa ja jengien harjoittamaa) väkivaltaa sekä maailmanlaajuisten standardien mukaisten veropolitiikan mekanismien käyttöönottoa (III osasto). Neljäs aihealue on eriarvoisuus ja sukupuolten tasa-arvo sekä Haitin erityisasema alueen ainoana vähiten kehittyneenä maana (IV osasto).

               EU–Karibia-sopimusta koskeva institutionaalinen rakenne perustuu tarkistettuun institutionaaliseen kehykseen (käsitellään yleisen osan III osassa), jossa hyödynnetään pääasiassa olemassa olevia vuoropuhelun foorumeja.

               EU–Tyynimeri-sopimus

               Sopimuksen 1 osassa (Yhteistyön perusta) esitetään uuden EU–Tyynimeri-sopimuksen tavoitteet ja periaatteet. Tärkeää on, että tässä yhteydessä tunnustetaan EU:n läheiset yhteydet merentakaisiin maihin ja alueisiin.

               Sopimuksen 2 osassa (Strategiset painopistealueet) esitetään useita konkreettisia toimenpiteitä, jotka EU ja Tyynenmeren valtiot toteuttavat neljällä painopistealueella. Osassa otetaan huomioon alueen erityispiirteet ja alueellisen yhteistyön ratkaiseva merkitys ja keskitytään neljään kysymykseen. Niistä ensimmäinen on ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kestävä hoito mukaan lukien valtamerten hallinnointi ja katastrofihallinta (I osasto). Toisena aihealueena on kohdennettu strategisten alojen joukko, johon kuuluvat erityisesti kalatalous, kestävä energia, sinisen talouden kasvu ja matkailu (II osasto). Kolmantena käsitellään ihmisoikeuksien edistämistä ja konfliktien torjuntatoimia sekä veropolitiikkaa, myös veroparatiiseja, koskevien mekanismien perustamista (III osasto). Neljäntenä aihealueena on inhimillinen kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, joiden yhteydessä käsitellään erilaisia haavoittuvuustekijöitä (IV osasto).

               EU–Tyynimeri-sopimusta koskeva institutionaalinen rakenne perustuu tarkistettuun institutionaaliseen kehykseen (käsitellään yleisen osan III osassa), jossa hyödynnetään pääasiassa olemassa olevia vuoropuhelun foorumeja.

               Eriytetty yhteistyö

               Tässä osassa keskitytään rahoituksellisiin ja muihin yhteistyökeinoihin, joiden avulla pyritään saavuttamaan sopimuksen yleisen osan perustassa ja kolmessa alueellisessa sopimuksessa asetetut yleiset ja erityiset tavoitteet. Yhteistyötä on määrä eriyttää, jotta siinä voidaan ottaa huomioon eri maiden ja alueiden erilaiset olosuhteet. Osassa vahvistetaan EU:n sitoutuminen riittävän kehitysavun antamiseen sitä eniten tarvitseville ja kehitysavun tuloksellisuuden parantamiseen kansainvälisesti sovittujen periaatteiden mukaisesti. Lisäksi painotetaan, että AKT-valtioiden on hyödynnettävä kotimaisia julkisia ja yksityisiä resursseja sekä uudistettava veropolitiikkaansa muun muassa laittomien rahavirtojen torjumiseksi. EU aikoo myös pyrkiä toimimaan tehokkaammin keskitulotason maiden kanssa, jotta voidaan torjua haavoittuvuutta ja maiden sisäistä eriarvoisuutta ja samalla luoda uusia mahdollisuuksia EU:n yrityksille ja kansalaisille sekä edistää yhteistyötä, jolla tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista näillä alueilla ja koko maailmassa.

               Institutionaalinen kehys

               Tässä osassa käsitellään kumppanuuden toimijoita ja institutionaalista rakennetta koko kumppanuuden tasolla ja kolmen alueellisen sopimuksen tasolla. Toimijoiden osalta vahvistetaan, että EU:n ensisijaisia vastapuolia ovat valtiot, mutta kansallisten hallitusten on pyrittävä osallistamaan kansallisia parlamentteja ja paikallisia viranomaisia aiempaa enemmän. Toisaalta ehdotetaan alueellisten ja maanosien laajuisten järjestöjen aseman vahvistamista kolmen alueellisen sopimuksen hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa. Lisäksi ehdotetaan kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin aseman vahvistamista kumppanuuden toteuttamisessa sekä tärkeinä osallistavan ja kestävän kehityksen edistäjinä omissa maissaan ja omilla alueillaan. Uusi institutionaalinen rakenne vastaa kumppanuuden aiempaa poliittisempaa luonnetta sekä painopisteen siirtymistä kolmeen eri maantieteelliseen alueeseen. Näin yksinkertaistetaan rakenteita ja vähennetään niiden operatiivista vaikutusta. Perustana käytetään pääasiassa olemassa olevia poliittisen vuoropuhelun alueellisia foorumeita.

               Menettelyihin liittyvät näkökohdat

               Komissio julkaisee tämän suosituksen liitteineen välittömästi suosituksen hyväksymisen jälkeen. Komissio suosittelee, että neuvotteluohjeet julkaistaan heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 218 artiklassa määrätään menettelystä, jonka mukaisesti unionin ja kolmansien maiden väliset sopimukset neuvotellaan,

               katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut uudistetun kumppanuussopimuksen tekemiseksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa,

               sekä katsoo, että suunniteltu Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välinen kumppanuussopimus kattaa useita eri politiikanaloja, kuten ulkopoliittisia kysymyksiä, ja että korkean edustajan olisi tämän vuoksi huolehdittava kaikilta osin unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuudesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan komissiolle ja korkealle edustajalle lupa neuvotella unionin puolesta kumppanuussopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmään kuuluvien valtioiden kanssa.

               Neuvotteluryhmää johtaa komissio. Ryhmään kuuluu myös unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä, ja ne julkaistaan, kun päätös on hyväksytty.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Strasbourgissa

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Ks. myös vaikutustenarvioinnin (SWD(2016) 380 final) kohta ”Why the EU should act”, s. 18.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Strasbourg12.12.2017
            COM(2017) 763 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositusneuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi

               LIITE

               Sisältö

               1.SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               2.PERUSTA

               3.EU–AFRIKKA-SOPIMUS

               4.EU–KARIBIA-SOPIMUS

               5.EU–TYYNIMERI-SOPIMUS

               6.ERIYTETTY YHTEISTYÖ

               7.INSTITUTIONAALINEN KEHYS

               8.LOPPUMÄÄRÄYKSET

               1.SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               Neuvottelujen tarkoituksena on solmia lujitettu kumppanuus Euroopan unionin (EU) ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden välille. Tavoitteena on tehdä uusi sopimus, joka koostuu yhteisestä perustasta ja kolmesta alueellisesta sopimuksesta. Yhteistä perustaa sovelletaan kaikkiin kumppanuuden osapuoliin. Siinä luetellaan yleiset tavoitteet, periaatteet ja painopistealueet, ja se mahdollistaa yhteistyön lisäämisen kansainvälisellä tasolla. Pääpaino on kuitenkin alueellisilla sopimuksilla, joissa vahvistetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren aluekohtaiset painopistealueet. Lähestymistapa heijastaa alueellisen dynamiikan voimistumista ja alueellisten järjestöjen merkityksen kasvua. Kumppanuuteen voivat osallistua ja liittyä eriasteisesti myös sellaiset muut maat, jotka jakavat samat arvot ja edistävät tavoitteiden saavuttamista.

               Uusi kumppanuussopimus on tarkoitettu kattavaksi poliittiseksi kumppanuudeksi, joka muodostaa puitteet osapuolten välisille suhteille ja tuottaa kaikkia osapuolia hyödyttäviä tuloksia niiden yhteisiä ja risteäviä etuja koskevilla aloilla. Tätä varten sopimuksen tavoitteena on rakentaa rauhanomaisia ja selviytymiskykyisiä valtioita ja yhteiskuntia, maksimoida hallitun muuttoliikkeen hyödyt sekä varmistaa, että ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja demokratian periaatteita koskevia kansainvälisiä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin. Sopimuksella pyritään myös edistämään kestävää kehitystä toteuttamalla kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja Pariisin ilmastosopimusta sekä lisäämään investointeja ja luomaan ihmisarvoisia työpaikkoja kaikille. Lisäksi sillä helpotetaan yhteisten kantojen muodostamista maailmanlaajuisilla foorumeilla monenvälisen ja sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen vahvistamiseksi.

               Alueelliset sopimukset ovat kumppanuussopimuksen pöytäkirjoja ja muodostavat suhteille kattavan oikeudellisen kehyksen.  Samalla pöytäkirjat mahdollistavat joustavan mukautumisen olosuhteiden muutoksiin, sillä alueellisia sopimuksia voidaan tarkistaa yksinkertaistetulla menettelyllä.

               Kumppanuussopimukseen perustuvaa institutionaalista rakennetta muokataan, jotta se olisi yksinkertaisempi ja yhdenmukaisempi käytössä olevien kehysten kanssa ja jotta päätöksiä voitaisiin tehdä ja toimia toteuttaa entistä nopeammin ja tehokkaammin. Sopimuksessa todetaan myös, että osapuolet pyrkivät noudattamaan eri sidosryhmät kattavaa lähestymistapaa vahvistamalla kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin asemaa.

               2.PERUSTA

               1 OSA YLEISET MÄÄRÄYKSET

               I osasto Tavoitteet

               Sopimuksessa vahvistetaan, että osapuolilla
                  1
                on seuraavat yhteiset tavoitteet:

               Luodaan poliittinen kumppanuus, jossa keskitytään rauhanomaisten, vakaiden, hyvin hallittujen, vauraiden ja selviytymiskykyisten valtioiden ja yhteiskuntien rakentamiseen.

               ·Vauhditetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja etenkin köyhyyden poistamista, ja mahdollistetaan eri maiden erilaisten tarpeiden ja painopisteiden huomioiminen.

               ·Solmitaan kansainvälisissä yhteyksissä vaikuttamaan kykeneviä liittoutumia maailmanlaajuisten toimien edistämiseksi.

               Osapuolet sitoutuvat toteuttamaan konkreettisia toimia seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

               ·Puolustetaan ihmisoikeuksia, perusvapauksia demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintotapaa.

               ·Tuotetaan kestävää ja osallistavaa kasvua sekä ihmisarvoisia työpaikkoja kaikille.

               ·Suojellaan ympäristöä, torjutaan ilmastonmuutosta ja edistetään kestävää energiantuotantoa.

               ·Edistetään rauhaa, turvallisuutta ja oikeutta.

               ·Muutetaan liikkuvuus ja muuttoliike mahdollisuuksiksi ja kohdataan haasteet yhdessä.

               ·Edistetään inhimillistä kehitystä ja ihmisarvoa.

               II osasto Periaatteet

               Sopimuksessa vahvistetaan, että kumppanuus perustuu oikeudellisesti sitovaan järjestelmään ja sen tavoitteet pyritään saavuttamaan tasa-arvon, syrjimättömyyden, solidaarisuuden ja keskinäisen kunnioituksen hengessä.

               Sopimuksessa uudistetaan osapuolten sitoumus tehostaa säännöllistä poliittista vuoropuhelua kaikilla tasoilla ja sellaisessa muodossa, jonka avulla kumppanuuden tavoitteet voidaan kulloinkin parhaiten saavuttaa.

               Sopimuksessa ilmaistaan osapuolten tuki vahvalle ja tehokkaalle monenväliselle järjestelmälle sekä osapuolten määrätietoinen pyrkimys tehdä yhteistyötä monenvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä järjestöissä yhteisten ja maailmanlaajuisten etujen mukaisissa asioissa.

               Sopimuksessa vahvistetaan, että kumppanuuden tavoitteet pyritään saavuttamaan yhdennetyllä lähestymistavalla, jossa yhdistyvät poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja ympäristöä koskevat näkökohdat.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet tekevät päätökset ja toteuttavat toimet kulloinkin parhaiten sopivalla tasolla toissijaisuus- ja täydentävyysperiaatteen mukaisesti. Yhteistyötä voidaan tehdä virallisten ja tilapäisten alueellisten yhteenliittymien avulla, jotta kumppanuuden tavoitteet voidaan saavuttaa tuloksellisemmin ja tehokkaammin.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet edistävät eri sidosryhmät kattavaa lähestymistapaa, joka helpottaa eri toimijoiden aktiivista osallistumista vuoropuheluun ja yhteistyöhön.

               Sopimuksessa vahvistetaan, että osapuolten tulisi varmistaa kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi.

               III osasto Poliittinen vuoropuhelu

               Sopimuksessa uudistetaan osapuolten sitoutuminen kaikkia sopimuksessa määriteltyjä aloja, pyrkimyksiä ja tavoitteita koskevan poliittisen vuoropuhelun kehittämiseen ja lujittamiseen.

               Vuoropuhelun tavoitteena on i) edistää keskinäistä ymmärrystä kunkin osapuolen kannoista ja eduista sekä ii) edistää sopimuksen tavoitteiden saavuttamista helpottamalla ja mahdollistamalla kaikkia yhteisiä asioita koskevaa tehokasta yhteistyötä kansallisella ja alueellisella tasolla sekä mahdollistamalla yhteisiin etuihin liittyviä kansainvälisiä ja maailmanlaajuisia kysymyksiä koskeva säännöllinen koordinointi. Vuoropuhelulla voidaan myös pyrkiä viemään eteenpäin uusia aloitteita, joilla edistetään yhteisten tavoitteiden saavuttamista sekä yhdessä sovittuja painopistealueita ja toimintasuunnitelmia muun muassa ottamalla käyttöön uudenlaisia yhteistyötapoja ja muotoja.

               Vuoropuhelu on säännöllistä, joustavaa ja osapuolten mukaan mukautettua. Sitä käydään parhaiten soveltuvalla tavalla ja kansallisella, alueellisella, maanosan tai koko AKT-valtioiden ryhmän tasolla sen mukaan, mikä kulloinkin on tarkoituksenmukaisinta. Vuoropuhelussa hyödynnetään kaikkia mahdollisia kanavia, ja sitä voidaan käydä myös kansainvälisten kokousten yhteydessä.

               IV osasto Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus

               Sopimuksessa tunnustetaan, että kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman yhdennetyt ja toisiinsa kytkeytyvät tavoitteet edellyttävät mahdollistavia, eri tasojen toimintapoliittisia puitteita ja proaktiivisia toimintatapoja, joissa pyritään hyödyntämään eri politiikkojen välisiä synergiaetuja. Osapuolet sopivat tätä varten pyrkivänsä edistämään politiikkojen johdonmukaisuutta varmistaakseen, että niiden politiikat edistävät kestävää kehitystä niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin.

               Sopimukseen sisältyy sitoumus, jonka mukaan osapuolet pyrkivät erikseen ja yhdessä maksimoimaan politiikoistaan toiselle osapuolelle koituvat hyödyt ja minimoimaan niiden haittavaikutukset. Osapuolet sitoutuvat myös ilmoittamaan toiselle osapuolelle ja tarvittaessa kuulemaan toista osapuolta sovitun institutionaalisen mallin mukaisesti sellaisista aloitteista ja toimenpiteistä, joilla voi olla toista osapuolta koskevia merkittäviä heijastusvaikutuksia.

               2 OSA STRATEGISET PAINOPISTEALUEET

               I osasto Ihmisoikeudet, perusvapaudet, demokratia, oikeusvaltioperiaate ja hyvä hallintotapa

               Sopimus sisältää määräyksiä, joissa osapuolet toistavat sitoutuvansa edistämään, suojelemaan ja toteuttamaan demokratian, ihmisoikeuksien, perusvapauksien, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen yleismaailmallisia arvoja, ihmisarvon kunnioittamista sekä syrjimättömyyden, yhdenvertaisuuden ja solidaarisuuden periaatteita. Osapuolet edistävät näitä arvoja noudattaen täysimääräisesti Yhdistyneiden kansakuntien (YK) peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden periaatteita.

               Sopimuksella varmistetaan, että osapuolten sisäpolitiikka ja kansainväliset politiikat perustuvat ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja demokratian periaatteiden sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiselle ja että nämä periaatteet ovat sopimuksen olennaisia osia. Osapuolten sisäpolitiikka ja kansainvälinen politiikka perustuvat myös hyvälle hallintotavalle, joka on perustavanlaatuinen osa sopimusta. Sopimuksessa todetaan myös, että puutteet olennaisten ja perustavanlaatuisten osien toteuttamisessa ja noudattamisessa aiheuttavat merkittäviä haasteita kestävälle kehitykselle.

               Sopimuksella edistetään oikeusperustaisia politiikkoja, joissa huomioidaan kaikki ihmisoikeudet ja varmistetaan kaikille yhteiskunnan jäsenille yhdenvertaiset mahdollisuudet etnisestä taustasta, sukupuolesta, iästä, vammasta, uskonnosta, vakaumuksesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä, maahanmuuttajastatuksesta tai muista seikoista riippumatta. Sopimukseen sisältyy myös sitoutuminen rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden torjuntaan.

               Sopimuksessa tunnustetaan moniarvoisten yhteiskuntien merkitys, ja osapuolet sitoutuvat siinä edistämään osallistavia poliittisia prosesseja sekä vastuullisia ja avoimia instituutioita ja tukemaan osallistavaa päätöksentekoa ja tiedon julkista saatavuutta. Sopimukseen sisältyy sitoumus edistää sananvapautta ja tiedotusvälineiden riippumattomuutta demokratian tukipilareina sekä helpottaa, vaalia ja laajentaa kansalaisyhteiskunnan avoimia toimintaedellytyksiä.

               Sopimus sisältää määräyksiä tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan ja oikeudellisen avun tarjonnasta kaikille kansalaisille ja yrityksille.

               Sopimus sisältää myös määräyksiä sellaisten aloitteiden tukemiseksi, joilla torjutaan korruptiota, lisätään julkisten varojen käytön ja julkisten palvelujen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, parannetaan veronkantoa, torjutaan verovilppiä ja verojen kiertämistä sekä noudatetaan maailmanlaajuisia veroalan hallinnon normeja. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n ulkoisen rahoitusavun asianmukaiseen käyttöön.

               Sopimus sisältää määräyksen osapuolten välisestä yhteistyöstä luotettavan ja tehokkaan tilastointijärjestelmän kehittämiseksi, jotta uudistusprosessien tueksi ja seurantaan sekä kestävän kehityksen edistämiseen saadaan tarvittavaa tilastotietoa.

               II osasto Osallistava ja kestävä talouskehitys

               Sopimuksessa todetaan, että osallistava ja kestävä talouskasvu on ratkaisevaa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Sopimuksessa tunnustetaan myös, että täysi ja tuottava työllisyys ja ihmisarvoisten työpaikkojen luominen kaikille ovat olennaisia edellytyksiä hyvinvoinnille.

               Lisäksi sopimuksessa todetaan, että osapuolet pyrkivät yhdessä luomaan asianmukaiset olosuhteet investointien ja kaupan lisäämiselle sekä yksityisen sektorin kehittymiselle kaikilla aloilla mukaan lukien maatalous, teollisuus ja palvelut.

                Taloutta koskeva vuoropuhelu

               Sopimus sisältää taloudellista vuoropuhelua koskevia määräyksiä, joiden tavoitteena on helpottaa talousuudistuksia auttamalla osapuolia ymmärtämään paremmin toistensa talouksien perusteita. Osapuolet sopivat vaihtavansa makrotalouspolitiikkaa ja rakenneuudistuksia koskevia tietoja ja näkemyksiä sekä tekevänsä yhteisiä analyysejä yhteisiin etuihin liittyvistä talouskysymyksistä, kuten finanssi- ja rahapolitiikan puitteista ja niiden täytäntöönpanoa koskevista välineistä.

               Sopimukseen sisältyy myös määräyksiä yhteistyöstä sellaisten moitteettoman julkisen varainhoidon järjestelmien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, joissa noudatetaan tuloksellisuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden perusperiaatteita.

               Investoinnit ja yksityisen sektorin kehittäminen

               Sopimuksessa todetaan, että yksi kumppanuuden keskeisistä tavoitteista on tarjota EU:n ja AKT-valtioiden kansalaisille ja yrityksille merkittävästi uusia mahdollisuuksia luomalla vaurautta ja parempia työpaikkoja kaikille.

               Osapuolet pyrkivät yhteistyössä luomaan suotuisan taloudellisen ympäristön, jonka avulla voidaan merkittävästi lisätä molempia osapuolia hyödyttäviä kestäviä ja vastuullisia investointeja. Osapuolet edistävät EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet huomioon ottaen houkuttelevan ja vakaan ympäristön luomista (molempiin suuntiin tehtäville) investoinneille tukemalla vakaita, läpinäkyviä ja avoimia investointisääntöjä ja etsimällä mekanismeja, joiden avulla voidaan helpottaa investointivirtoja. Näihin kuuluvat erityisesti paremmat investointiolosuhteet, pääoman ja teknologian siirto sekä investointimahdollisuuksia koskevan tiedon vaihtaminen.

               Osapuolet tukevat mikro- ja pk-yritysten asemaa keskeisinä osallistavan talouskasvun ja kestävän kehityksen mahdollistajina. Tätä varten ne tekevät yhteistyötä auttaakseen EU:n ja AKT-valtioiden mikro- ja pk-yrityksiä integroitumaan tehokkaasti toimitus- ja arvoketjuihin.

               Osapuolet tehostavat yhteistyötä rahoituspalvelujen käyttömahdollisuuksien ja rahoituksen saannin parantamiseksi useiden erilaisten rahoituspalvelujen ja innovatiivistenrahoitusvälineiden ja mekanismien avulla, esimerkiksi tukemalla turvallisten, hyvin valvottujen ja avointen rahoitusjärjestelmien kehittämistä, jotta voidaan lisätä yksityisen sektorin luotonantoa.

               Osapuolet tunnustavat, että asianmukainen  infrastruktuuri (ml. liikenne-, energia- ja vesihuoltoinfrastruktuurit ja digitaaliset yhteydet) sekä tutkimus ja innovointi ovat keskeisiä kestävän talouskasvun edellytyksiä. Osapuolet lisäävät myös teknistä ja ammatillista koulutusta koskevaa yhteistyötä ja yhdistävät sen tehokkaammin paikallisiin työmarkkina- ja osaamistarpeisiin.

               Osapuolet vahvistavat uudelleen, että yksityisellä sektorilla ja investointitoiminnassa on noudatettava ja edistettävä työelämän perusnormeja. Osapuolet vahvistavat myös yhdistymisvapauden periaatteen ja sitoumuksensa kansainvälisesti tunnustettujen, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) puitteissa tai muissa asiaan liittyvissä yhteyksissä sovittujen työelämän ja sosiaalisten normien edistämiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Lisäksi osapuolet sitoutuvat luomaan enemmän ja parempia työpaikkoja, joiden avulla edistetään nuorten, köyhimpien ja haavoittuvimmassa asemassa olevien, etenkin naisten ja tyttöjen, taloudellisia ja yhteiskunnallisia toiminta- ja vaikutusmahdollisuuksia.

               Osapuolet varmistavat, että yritykset noudattavat yritysten yhteiskuntavastuun ja vastuullisen liiketoiminnan periaatteita, kuten ympäristövastuuta, verosääntöjä, avoimuutta ja vastuullisuutta, kansainvälisesti tunnustettujen ohjeiden ja periaatteiden mukaisesti.

               Yhteistyö kaupan alalla

               Osapuolet tunnustavat kaupan ja investointien merkityksen AKT-valtioiden ja EU:n suhteille ja AKT-valtioiden talouksien kehittymiselle. Osapuolet lupaavat edistää kauppaa ja investointeja välillään, mikä lisää niiden integroitumista maailmantalouteen.

               Osapuolet ilmaisevat sitoutuvansa edelleen kunnioittamaan Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa niille asetettuja velvollisuuksia ja edistämään WTO:n tavoitteita.

               Osapuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta ne voivat hyödyntää täysimääräisesti talouskumppanuussopimusten ja muiden etuuskohtelukauppaa koskevien järjestelmien mahdollistaman vakaan ja ennakoitavan kehyksen tarjoamat edut. Tämä koskee myös mahdollisuutta tarpeen mukaan laajentaa ja syventää sopimuksia uudelleentarkastelulausekkeiden ja asianomaisten osapuolten sopimuksen mukaisesti.

               Osapuolet vahvistavat uudelleen, että ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen ja hyvä hallintotapa ovat talouskumppanuussopimusten olennaisia ja perustavanlaatuisia osia.

               Osapuolet sitoutuvat edistämään kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin, etenkin pk-yritysten, osallistumista kauppaa ja siihen liittyviä seikkoja koskevaan vuoropuheluun ja talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoon.

               Osapuolet sopivat osallistuvansa vuoropuheluun kaikilla asianmukaisilla tasoilla (koko AKT-valtioiden ryhmän tasolla, alueellisella tasolla ja valtioiden tasolla) sekä tekemään kansainvälisillä foorumeilla kauppaa koskevaa yhteistyötä. Osapuolet sopivat vuoropuheluun soveltuvasta institutionaalisesta rakenteesta.

               Osapuolet vahvistavat sitoutuvansa sisällyttämään kestävän kehityksen ja sen sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden kaikkiin keskinäisiin kauppasuhteisiinsa sekä edistämään yhteistyötä ja vuoropuhelua näillä aloilla.

               Osapuolet vahvistavat uudelleen kansainvälisten välineiden mukaiset sitoumuksensa palvelujen kaupan alalla ja lisäävät alaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä asianmukaisella tasolla. Tarvittaessa osapuolet toistavat tiettyjä aloja koskevat sitoumuksensa, kuten meriliikennettä sekä tieto- ja viestintäteknologiaa koskevat sitoumukset.

               Osapuolet vahvistavat uudelleen myös kansainvälisiin sopimuksiin ja muihin välineisiin perustuvat kaupan alan sitoumuksensa, kuten teollis- ja tekijänoikeuksia, tullien ulkopuolisten kaupanesteiden poistamista, tehokasta ja järkevää kilpailupolitiikkaa (ml. julkisten tukien avoimuus), tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista, sääntelyn yhdenmukaistamista, standardointia ja sertifiointia sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevat sitoumuksensa, sekä lisäävät näitä seikkoja koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä asianmukaisella tasolla.

               III osasto Ympäristö ja ilmastonmuutos

               Sopimuksessa tunnustetaan, että ympäristön pilaantuminen ja ilmastonmuutos ovat merkittäviä uhkia kestävälle kehitykselle, vaarantavat nykyisten ja tulevien sukupolvien elämän (ja elämänlaadun) sekä uhkaavat siten rauhaa, vakautta ja talouskasvua.

               Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä nopeuttaakseen tähän liittyvien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista ja Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa. Ne sitoutuvat tiivistämään yhteistyötä ja muodostamaan kansainvälisillä foorumeilla vaikuttamaan kykeneviä liittoutumia asiaan liittyvissä kysymyksissä ja etenkin ilmastonmuutosta, kestävää energiaa, valtamerten hallinnointia ja biodiversiteettiä koskevissa asioissa. Lisäksi ne sopivat sisällyttävänsä ympäristökestävyyttä ja ilmastonmuutosta koskevia tavoitteita kaikkiin politiikkoihin, suunnitelmiin ja investointeihin sekä lisäämään paikallishallinnon, kansalaisjärjestöjen ja yksityisen sektorin osallistamista.

               Osapuolet tunnustavat, että ilmastonmuutoksen haittavaikutusten hallinta ja vähentäminen edellyttävät kunnianhimoisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, mukaan lukien katastrofiriskin vähentämiseksi. Tätä varten ne sopivat antavansa kunnianhimoisia, mitattavissa olevia ja oikeudenmukaisia ilmastonmuutoksen hillintää koskevia sitoumuksia, joissa otetaan huomioon kunkin valtion olosuhteet sekä valtioiden muuttuvat taloustilanteet ja taloudelliset resurssit. Osapuolet lupaavat myös sisällyttää kansallisiin prosesseihin ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia suunnitelmia ja jakamaan kokemuksia, jotta ilmastonmuutos ei estäisi kestävää kehitystä.

               Osapuolet tukevat maan, veden ja muiden luonnonvarojen suojelua ja kestävää hoitoa ja käyttöä, kiertotalouden toimintatapojen sekä kestävän kulutuksen ja tuotannon edistämistä sekä biodiversiteetin ja ekosysteemien suojelua ja kestävää hoitoa muun muassa metsätaloudessa ja torjumalla luonnonvaraisten eläinten ja kasvien ja puutavaran laitonta kauppaa. Jotta valtameret olisivat terveitä ja tuottavia, osapuolet edistävät meriekosysteemien suojelua ja ennallistamista, valtamerten luonnonvarojen suojelua ja kestävää hoitoa sekä kestävää kalataloutta.

               Osapuolet ottavat yhteistyötä tiivistäessään huomioon seuraavat seikat:

               ·pienten kehittyvien saarivaltioiden haavoittuvuus ja erityisesti ilmastonmuutoksesta aiheutuva uhka;

               ·valtioiden altistuminen yhä vaikeampien kuivuusjaksojen, vedenpuutteen, maaperän huonontumisen ja aavikoitumisen ongelmille;

               ·katastrofiriskin vähentämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden ja toimien väliset yhteydet sekä niiden läheisen yhteyden selviytymiskykyyn, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, ekosysteemipalveluihin, ruokaturvaan sekä pakkomuuttoon, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen.

               IV osasto Rauha, turvallisuus ja oikeus

               Sopimuksessa tunnustetaan, että rauhan, vakauden ja turvallisuuden, mukaan lukien ihmisten turvallisuuden ja selviytymiskyvyn, edistäminen on ratkaiseva ennakkoedellytys kestävälle kehitykselle ja vaurastumiselle. Siinä todetaan uudelleen, että kestävää kehitystä ei synny ilman rauhaa ja turvallisuutta eikä kestävää rauhaa ja turvallisuutta saavuteta ilman osallistavaa kehitystä.

               Osapuolet soveltavat konflikteihin ja kriiseihin sekä niiden estämiseen, ratkaisemiseen ja sovintopyrkimyksiin yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon myös siviilialan ja sotilaalliset valmiudet ja niiden vuorovaikutus. Osapuolet tekevät tiivistä yhteistyötä maanosan laajuisten ja alueellisten järjestöjen sekä YK:n kanssa. Ne edistävät osallistavia vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen rakentamisen mekanismeja ja rakenteita ja ottavat työhön mukaan paikallisyhteisöjä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä.

               Osapuolet tekevät yhteistyötä parantaakseen luonnonvarojen hallintaa, kaivannaisteollisuus mukaan lukien, jotta luonnonvarat hyödyttäisivät koko yhteiskuntaa ja voitaisiin estää niiden laiton hyödyntäminen ja kauppa, jotka aiheuttavat ja ylläpitävät konflikteja.

               Osapuolet sitoutuvat tehostamaan yhteisiä toimia kansainvälisen terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi kunnioittaen kuitenkin täysimääräisesti oikeusvaltioperiaatetta, kansainvälistä oikeutta, ihmisoikeuksia koskevaa oikeutta, pakolaisoikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta.

               Osapuolet torjuvat entistä määrätietoisemmin kaikenlaista järjestäytynyttä rikollisuutta ja laitonta kauppaa, mukaan lukien ihmiskauppa, huumausainekauppa ja vaarallisten aineiden kauppa.

               Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä sen estämiseksi, että niiden rahoitusjärjestelmiä käytetään rikosten (ml. laiton kauppa ja korruptio) tuottamien tulojen rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen.

               Osapuolet sitoutuvat puuttumaan rankaisemattomuuteen kaikilla tasoilla ja erityisesti silloin, kun on kyse vakavimmista kansainvälistä yhteisöä koskettavista rikoksista. Tätä varten ne vahvistavat uudelleen määrätietoisen pyrkimyksensä panna täytäntöön Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö ja tarpeen mukaan siihen liittyvät asiakirjat sekä tunnustavat kansallisten rikostuomioistuinten ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen täydentävän toisiaan oikeuden ja sovinnon saavuttamisessa.

               Osapuolet vahvistavat uudelleen sitoutuvansa torjumaan joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämistä noudattamalla täysimääräisesti kansainvälisistä aseriisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvia velvoitteitaan sekä muita asiaa koskevia kansainvälisiä velvoitteita. Osapuolet sopivat, että tämä on yksi sopimuksen olennaisista osista.

               Osapuolet tehostavat toimiaan torjuakseen jalkaväkimiinojen ja muiden sodan räjähtämättömien jäänteiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden laitonta valmistusta, siirtoa, liikkumista, liiallista keskittymistä ja hallitsematonta leviämistä. Osapuolet tunnustavat myös kansainvälisiä standardeja koskevien sopimusten mukaisten, aseiden siirtoa koskevien kansallisten valvontajärjestelmien merkityksen.

               Osapuolet sitoutuvat suojelemaan kriittistä infrastruktuuria, vähentämään kemiallisia, biologisia sekä säteilyyn ja ydinmateriaaliin liittyviä tahattomasti tai rikollisesti aiheutettuja tai luonnononnettomuuksista johtuvia riskejä sekä parantamaan siviili-ilmailun ja meriliikenteen turvallisuutta muun muassa torjumalla merirosvousta ja merellä tehtäviä aseellisia ryöstöjä.

               Osapuolet sitoutuvat tiivistämään yhteistyötä kyberturvallisuuden parantamiseksi, huipputeknologiaan liittyvän rikollisuuden, kyberrikollisuuden ja sähköisten rikosten torjumiseksi ja verkkoturvallisuuden parantamiseksi vaihtamalla tietoja ja käytännön kokemuksia lainsäädäntönsä ja kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteidensa mukaisesti.

               Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen henkilötietojen korkeatasoisen suojan asiaa koskevien kansainvälisten oikeudellisten asiakirjojen ja normien mukaisesti muun muassa vaihtamalla tietoja ja kokemuksia.

               V osasto Muuttoliike ja liikkuvuus

               Sopimuksessa tunnustetaan, että muuttoliikkeestä ja liikkuvuudesta voi olla hyötyä kestävän kehityksen kannalta, jos niitä hallitaan hyvin. Lisäksi tunnustetaan etelä–etelä-suuntaisen ja ympäristösyistä johtuvan muuttoliikkeen ja liikkuvuuden sekä pakkomuuton kasvava merkitys.

               Sopimuksella lujitetaan osapuolten sitoutumista yhteistyön parantamiseen, jotta voidaan maksimoida hyvin hallitun muuttoliikkeen ja liikkuvuuden mahdolliset hyödyt, kuten rahalähetykset lähtömaahan, investointien lisääntyminen sekä tiedon, teknologian, osaamisen ja tuotantokyvyn siirtyminen maahanmuuttajille, heidän perheilleen ja lähtö- ja kohdemaiden yhteiskunnille, ja minimoida niiden kielteiset, kehitystä haittaavat vaikutukset, kuten aivovuoto ja muut yhteiskunnalliset kustannukset. Lisäksi voidaan toteuttaa myös toimenpiteitä, joilla autetaan maastamuuttaneita ja maastamuuttaneiden järjestöjä osallistumaan aktiivisesti lähtömaidensa kehittämiseen.

               Sopimuksessa vahvistetaan osapuolten sitoutuminen niiden alueilla laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaiseen kohteluun ja tehokkaaseen kotouttamispolitiikkaan, jonka tavoitteena on antaa kolmansien maiden kansalaisille oman maan kansalaisiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet, sekä kaikenlaisen syrjinnän vastaisten toimenpiteiden kehittämiseen.

               Sopimuksella lujitetaan osapuolten sitoutumista yhteistyöhön laittoman muuttoliikkeen estämiseksi ja torjumiseksi sekä tunnustetaan, että laiton muuttoliike vaikuttaa kielteisesti lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaihin sekä lisää muuttajien riskiä joutua ihmisoikeusloukkausten, ihmiskaupan ja kaltoinkohtelun uhriksi.

               Sopimuksessa vahvistetaan kaikkien osapuolten oikeudellinen velvollisuus ottaa ehdoitta takaisin omat kansalaisensa, jotka oleskelevat laittomasti toisen osapuolen alueella, ja varmistaa sitoumuksen sujuva ja tehokas toteuttaminen. Tätä varten sopimukseen sisällytetään konkreettisia määräyksiä velvoitteen käytännön toteuttamisesta.

               Sopimuksen mukaan osapuolet sitoutuvat myös varmistamaan, että ihmisten oikeuksia ja ihmisarvoa kunnioitetaan kaikissa menettelyissä, joissa laittomia maahanmuuttajia palautetaan lähtömaihinsa. Osapuolet sopivat lujittavansa yhteistyötä, jolla pyritään helpottamaan laittomien maahanmuuttajien kestävää uudelleenkotouttamista kumppanuuden ja yhteisen vastuun periaatteiden mukaisesti.

               Sopimuksessa todetaan osapuolten pyrkivän määrätietoisesti tehostamaan toimiaan ihmiskaupan ja maahanmuuttajien salakuljetuksen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi edistämällä ja tukemalla yhdennettyä rajaturvallisuutta, tutkimalla talousrikoksia yhdessä ja tekemällä yhteistyötä rikoksiin liittyvissä syytetoimissa.

               Sopimuksessa todetaan osapuolten sitoutuvan vahvistamaan pakolaisten ja muiden asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden suojelua riippumatta heidän kansainvälisen oikeuden mukaisesta asemastaan sekä tukemaan heidän kotoutumistaan vastaanottaviin maihin ja kehittämään ensimmäisten turvapaikkamaiden, kauttakulkumaiden ja kohdemaiden valmiuksia. Huomiota kiinnitetään erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien asemaan ja heidän erityistarpeisiinsa.

               Sopimuksessa tunnustetaan, että näitä moninaisia ja toisiinsa liittyviä painopistealueita varten on tärkeä laatia kattava, johdonmukainen ja tasapainoinen lähestymistapa, joka on kaikilta osin humanitaaristen ja ihmisoikeusvelvoitteiden mukainen. Osapuolet pyrkivät maksimoimaan muuttoliikkeen ja liikkuvuuden hyödyt sekä käyttämään tarvittavaa vaikutusvaltaa soveltamalla kaikkia asiaan liittyviä politiikkoja ja välineitä osapuolten keskinäisen sitoutumisen ja hyötyjen varmistamiseksi.

               VI osasto Inhimillinen kehitys ja ihmisarvo

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen osapuolten sitoutuminen yhteistyöhön kaikenlaisen köyhyyden poistamiseksi, eriarvoisuuden torjumiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi kiinnittäen huomiota erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa ja heikoimmassa asemassa oleviin henkilöihin. Tavoitteena on varmistaa, että kaikki ihmiset voivat hyödyntää potentiaaliaan ihmisarvoisesti ja terveellisessä ympäristössä ja että kukaan ei jää jälkeen.

               Tätä varten osapuolet tehostavat toimiaan nopeuttaakseen asiaan liittyvien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista. Huomiota kiinnitetään erityisesti eniten apua tarvitseviin, etenkin vähiten kehittyneisiin maihin sekä hauraisiin ja konflikteista kärsiviin maihin.

               Osapuolet tunnustavat, että väestönkasvulla ja väestörakenteen muutoksilla voi olla merkittävä vaikutus kehitystoimien saavutuksiin ja talouskehitykseen, ja sitoutuvat pyrkimään yhdessä minimoimaan väestönkasvuun liittyviä haasteita ja hyödyntämään väestöosingon etuja.

               Tasapuoliset mahdollisuudet yhteiskunnan palveluihin

               Sopimuksella edistetään osallistavaa ja tasapuolista mahdollisuutta laadukkaaseen koulutukseen kaikilla tasoilla, tekninen ja ammatillinen koulutus mukaan lukien, jotta voidaan varmistaa, että kaikki saavat tarvitsemansa tiedot ja taidot voidakseen elää ihmisarvoista elämää ja edistää yhteisönsä hyvinvointia.

               Sopimuksella mahdollistetaan terveys kaikissa politiikoissa periaatteen noudattaminen, torjutaan eriarvoisuutta terveydenhuollon piiriin pääsyssä, mahdollistetaan kaikissa maissa terveydenhuollon yleinen saatavuus, rakennetaan vahvoja ja tehokkaita terveydenhuoltojärjestelmiä sekä tehdään yhteistyötä yhteisten etujen mukaisissa asioissa, ennen kaikkea tartunta- ja muiden tautien ehkäisemisessä ja niihin puuttumisessa.

               Sopimuksella parannetaan puhtaan veden saatavuutta kaikille muun muassa kestävän ja yhdennetyn vesihuollon avulla sekä edistetään kaikkien mahdollisuutta kohtuuhintaiseen ja tyydyttävään asumukseen kohdennettujen asunto-ohjelmien ja paremman kaupunkisuunnittelun avulla.

               Sosiaalinen suojelu

               Sopimuksessa tunnustetaan, että sosiaalisen suojelun politiikat muuttavat yhteiskuntaa edistämällä yhdenvertaisuutta ja sosiaalista osallisuutta sekä kiihdyttämällä osallistavaa talouskasvua.

               Tässä yhteydessä osapuolet sitoutuvat laatimaan työllisyyspolitiikkaa, jolla pyritään varmistamaan kaikille ihmisarvoista työtä, toteuttamaan tulonjakopolitiikkaa ja laatimaan osallistavia, kansallisesti omiksi koettuja sosiaalisen suojelun politiikkoja ja ohjelmia, jotta voidaan varmistaa, että kasvun hedelmät jakautuvat laajasti ja tasaisesti ja että köyhyys saadaan poistettua vuoteen 2030 mennessä.

               Sukupuolten tasa-arvo

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen, että naisten ja miesten sekä tyttöjen ja poikien tasa-arvo on ehdottoman tärkeää kestävän kehityksen kannalta, koska sillä on kerrannaisvaikutuksia köyhyyden poistamiseen, kestävän väestönkasvun saavuttamiseen ja vaurauden lisäämiseen ja se mahdollistaa demokraattisten yhteiskuntien kehittämisen ihmisoikeuksien, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja kestävyyden pohjalta.

               Osapuolet edistävät naisten ja tyttöjen oikeuksien suojelemista ja toteutumista sekä heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämistä muun muassa seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvissä asioissa. Lisäksi osapuolet tekevät yhteistyötä kaikenlaisen seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja väkivallan poistamiseksi.

               Osapuolet varmistavat, että sukupuolinäkökohdat sisällytetään järjestelmällisesti kaikkiin politiikkoihin, sillä ne ovat keskeinen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista edistävä tekijä.

               Selviytymiskyky

               Sopimukseen sisältyy määräyksiä, joilla vahvistetaan erityisesti haavoittuvien väestönosien kykyä selviytyä ympäristön ja talouden häiriöistä, luonnononnettomuuksista, ihmisen aiheuttamista katastrofeista, konflikteista ja globaaleista terveysuhkista, kuten mikrobilääkeresistenssistä. Osapuolet ottavat toimissaan järjestelmällisesti huomioon riskinarvioinnin ja selviytymiskyvyn varmistaakseen, että yksilöt, yhteisöt, instituutiot ja maat voivat valmistautua paremmin stressitilanteisiin ja häiriöihin, kestää niitä, sopeutua niihin ja toipua niistä nopeasti ilman, että pitkän aikavälin kehitysnäkymät vaarantuvat.

               Kulttuuri ja keskinäinen ymmärrys

               Osapuolet sitoutuvat sopimuksessa edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja kulttuuriyhteistyötä, jossa kunnioitetaan asianmukaisesti kulttuurien monimuotoisuutta ja tunnustetaan yleismaailmalliset arvot. Tavoitteena on edistää ihmisten keskinäistä ymmärrystä ja auttaa heitä tuntemaan toistensa kulttuureja sekä estää väkivaltaista radikalisoitumista.

               3 OSA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

               Sopimuksessa vahvistetaan osapuolten sitoutuminen kansainväliseen oikeuteen perustuvaan maailmanjärjestykseen, jonka keskeinen periaate on monenvälisyys ja jonka keskiössä on YK. Tarkoituksena on vakiinnuttaa rauha, oikeus, vauraus, kestävä kehitys ja globaalien yhteisresurssien pysyvä suojelu.

               Käytännössä sitoumus näkyy määrätietoisena pyrkimyksenä uudistaa ja vahvistaa monenvälisiä instituutioita niiden tuloksellisuuden, vastuuvelvollisuuden ja edustavuuden parantamiseksi. Sitoumuksen avulla voidaan myös edistää ja tukea oikeusvaltioperiaatetta ja oikeutta kansainvälisellä tasolla sekä varmistaa, että osapuolet toteuttavat tarvittavat toimet ratifioidakseen ja pannakseen täytäntöön keskeiset kansainväliset sopimukset ja saattaakseen ne osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               Sopimuksella lujitetaan merkittävästi osapuolten sitoumusta yhdistää voimansa niissä asioissa, joissa kumppanuudesta on merkittävää lisäarvoa maailmanlaajuisten toimien edistämisessä. Osapuolet sopivat pyrkivänsä sekä poliittisella että operatiivisella tasolla säännöllisesti yhteisymmärrykseen eri strategisista teemoista helpottaakseen toimien, kuten äänestämisen, toteuttamista oikea-aikaisesti ja koordinoidusti asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä hankkeissa. Osapuolet hyödyntävät tätä varten erityisesti ministerikokouksia ja sopivat käyttävänsä tai luovansa asianmukaisia koordinointimekanismeja voidakseen tehdä mahdollisimman hyvää yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien, Maailman kauppajärjestön ja mahdollisuuksien mukaan myös muiden kansainvälisten instituutioiden puitteissa.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet voivat aktiivisesti pyrkiä tiiviiseen yhteistyöhön ja strategisiin liittoutumiin sellaisten kolmansien maiden ja/tai ryhmittymien kanssa, joiden kanssa niillä on yhteiset arvot ja edut, kasvattaakseen diplomaattista vaikutusvaltaansa kansainvälisillä foorumeilla.

               3.EU–AFRIKKA-SOPIMUS

               1 osa YHTEISTYÖN PERUSTA

               Sopimuksessa todetaan, että EU:n ja Afrikan kumppanuus muodostuu sopimuksen yleisessä osassa määrätyistä yleisistä tavoitteista, periaatteista ja sitoumuksista sekä tässä pöytäkirjassa määrätyistä erityisistä tavoitteista ja sitoumuksista.

               Sopimuksella syvennetään Euroopan unionin ja Afrikan suhteita ja luodaan molempia osapuolia hyödyttävä poliittinen kumppanuus, joka mahdollistaa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisen ja osapuolten keskeisten etujen hoitamisen.

               Osapuolet toteuttavat konkreettisia toimia seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

               ·Rakennetaan rauhanomaisia ja selviytymiskykyisiä yhteiskuntia ja käsitellään väestörakenteeseen ja liikkuvuuteen liittyviä kysymyksiä, jotta voidaan täyttää Euroopan ja Afrikan nykyisten ja tulevien sukupolvien oikeutetut odotukset.

               ·Torjutaan ilmastonmuutosta sekä varmistetaan oikeudenmukaiset mahdollisuudet hyödyntää luonnonvaroja ja luonnonvarojen kestävä hoito, jotta voidaan tarttua aiemmin hyödyntämättömiin taloudellisiin mahdollisuuksiin, suojella biodiversiteettiä ja estää luonnonvarojen laiton käyttö muun muassa konflikteja pitkittävällä tavalla.

               ·Saavutetaan sukupuolten tasa-arvo, tuetaan nuorten toiveita ja torjutaan kaikenlaista syrjintää ja syrjäytymistä, joka voi edistää väkivaltaisia ääriliikkeitä.

               ·Edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja ja luodaan ihmisarvoista työtä kaikille.

               ·Torjutaan eriarvoisuutta ja edistetään sosiaalista suojelua, jotta voidaan poistaa köyhyys ja puuttua pitkittyneiden humanitaaristen kriisien kielteisiin vaikutuksiin.

               Sopimuksella kehitetään edelleen yhteistä EU–Afrikka-strategiaa ja korvataan se. Sopimuksessa viitataan myös molempien osapuolten keskeisiin asiakirjoihin, kuten Afrikan Agenda 2063 -toimintaohjelmaan, EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiseen globaalistrategiaan ja kehityspolitiikkaa koskevaan eurooppalaiseen konsensukseen.

               Osapuolet sitoutuvat sopimuksessa panemaan EU–Afrikka-sopimuksen täytäntöön peräkkäisillä kansallisilla, alueellisilla ja maanosan laajuisilla toimintasuunnitelmilla. Sopimuksella otetaan käyttöön edistymisen seurantajärjestelmä, joka perustuu kaikilla tasoilla käytävään vuoropuheluun sekä selkeisiin indikaattoreihin ja mitattavissa oleviin tuloksiin. Järjestelmän tavoitteena on varmistaa, että täytäntöönpano etenee suunnitellusti.

               Sopimuksessa tunnustetaan EU:n syrjäisimpien alueiden ja merentakaisten maiden ja alueiden sekä monien Afrikan maiden väliset erityiset yhteydet.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet voivat tarkistaa pöytäkirjaa säännöllisesti ja tarpeen mukaan mukauttaakseen sitä olosuhteiden muutoksiin.

               2 osa STRATEGISET PAINOPISTEALUEET

               I osasto Rauha ja turvallisuus

               Sopimuksessa uudistetaan osapuolten sitoutuminen rauhan edistämiseen syventämällä turvallisuuskumppanuuksia maiden, alueiden ja maanosan tasolla. Tavoitteena on luoda Afrikkaan vakautta ja vaurautta sekä hallita Eurooppaan kohdistuvia kielteisiä heijastusvaikutuksia.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Rauha ja turvallisuus

               ·Tiivistetään yhteistyötä, koordinointia ja vuoropuhelua eri kysymyksissä ennaltaehkäisystä varhaisvaroittamiseen ja kestävän rauhan rakentamiseen kriisinhallinnan ja vakauttamisen avulla.

               ·Puututaan epävakaustekijöihin, joita liittyy esimerkiksi mahdollisuuteen käyttää maata ja luonnonvaroja, rajakiistoihin, elintarviketurvaan, veden saannin turvaamiseen ja väestön pakkomuuttoon.

               ·Varmistetaan, etteivät sotarikokset ja ihmisoikeusloukkaukset, kuten lapsisotilaiden värväys ja sukupuoleen perustuva väkivalta, jää rankaisematta.

               ·Varmistetaan, että Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteet (APSA) saadaan täysin toimintavalmiiksi tehostamalla Afrikan unionin (AU) ja alueellisten talousyhteisöjen jäsenten pyrkimyksiä varmistaa kestävä rahoitus kaikille maanosan rauhaa ja turvallisuutta koskeville toimille ja mukauttamalla EU:n välineitä niin, että niillä voidaan paremmin tukea tarvittavia operatiivisia toimia ja niihin liittyvää valmiuksien kehittämistä.

               Terrorismi ja järjestäytynyt rikollisuus

               ·Torjutaan terrorismin kaikkia muotoja puuttumalla niihin tekijöihin, jotka voivat edistää radikalisoitumista ja terrorismiin värväämistä.

               ·Torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja laittoman kaupan kaikkia muotoja (esim. ihmiskauppa, asekauppa, huumausainekauppa, vaarallisten aineiden kauppa, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa sekä kulttuuriesineiden kauppa).

               ·Parannetaan merialueiden turvallisuutta muun muassa torjumalla merirosvousta ja merellä tapahtuvia aseellisia ryöstöjä.

               II osasto Ihmisoikeudet ja demokraattinen hallintotapa

               Sopimuksella lujitetaan osapuolten määrätietoisia pyrkimyksiä edistää ja vahvistaa demokratiaa, edistää ja suojella ihmisoikeuksia sekä varmistaa vastuullinen, avoin ja osallistava hallintotapa, jossa kansalaisilla ja kansalaisyhteiskuntaa edustavilla tahoilla on riittävät mahdollisuudet ilmaista politiikkojen muotoilua koskevat toiveensa.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Ihmisoikeudet, perusvapaudet ja demokratia

               ·Varmistetaan, että Afrikan peruskirja ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista sekä Afrikan peruskirja demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta pannaan kaikilta osin täytäntöön.

               ·Sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta täysimääräisesti niin etnisen taustan, sukupuolen, iän, vammaisuuden, uskonnon tai vakaumuksen kuin seksuaalisen suuntautumisenkin suhteen, ja asetetaan etusijalle toimet syrjivän lainsäädännön kumoamiseksi.

               ·Edistetään kuolemanrangaistuksen poistamista koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä sekä torjutaan kaikkia kidutuksen ja kaltoinkohtelun muotoja.

               ·Varmistetaan vaalien uskottavuus, avoimuus ja kaikkien mahdollisuus osallistua vaaliprosessiin ja vaalien toteuttaminen vaalisyklien ja perustuslain säännösten mukaisesti.

               ·Tuetaan vaaleilla valittujen kansallisten parlamenttien lainsäädäntöön, talousarvioon ja valvontaan liittyvien oikeuksien toteutumista.

               ·Edistetään yhteiskuntien moniarvoisuutta sekä suojellaan ja laajennetaan kansalaisyhteiskunnan instituutioiden osallistumista edunvalvontaan ja politiikkojen muotoiluun.

               Oikeusvaltioperiaate, oikeus ja hyvä hallintotapa

               ·Luodaan osallistavia, vastuuvelvollisia ja avoimia julkisia laitoksia ja lisätään muun muassa sähköisten asiointipalvelujen käyttöä.

               ·Torjutaan korruptiota ja annetaan lainsäädäntöä, jolla torjutaan laittomia rahavirtoja, petoksia ja järjestäytynyttä rikollisuutta.

               ·Tehdään kansainvälisten vaatimusten mukaista yhteistyötä sen estämiseksi, että rahoitusjärjestelmiä ja -laitoksia sekä tiettyjä rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä ja ammatteja käytetään rikollisen toiminnan (ml. laiton kauppa ja korruptio) tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen.

               ·Varmistetaan luonnonvaroista saatavien tulojen kestävä hallinnointi ja toteutetaan uudistuksia veropolitiikan tasapuolisuuden, oikeudenmukaisuuden ja kestävyyden varmistamiseksi.

               ·Edistetään oikeussuojan saatavuutta ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuutta, jotta oikeus toteutuisi oikeudenmukaisesti ja nopeasti.

               ·Torjutaan veropetoksia, verovilppiä ja aggressiivista verosuunnittelua kiinnittäen huomiota erityisesti verotuksen avoimuuden, tiedonvaihdon ja tasapuolisen verokilpailun lisäämiseen asiaan liittyvien kansainvälisten normien ja kehysten mukaisesti.

               III osasto Osallistava ja kestävä talouskehitys

               Sopimuksella vahvistetaan osapuolten talous- ja kauppasuhteita, parannetaan makrotalouden vakautta ja rahoitusvakautta, edistetään investointi- ja liiketoimintamahdollisuuksia muun muassa Euroopan ulkoisen investointiohjelman avulla, tuetaan siirtymistä täystyöllisyyteen ja laadukkaaseen työhön sekä edistetään työelämän perusnormien kunnioittamista ja suojelua ja ympäristökestävyyttä. Sopimuksella vahvistetaan yksityistä sektoria kaikilla aloilla, kuten maataloudessa, teollisuudessa ja palvelualoilla.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset edellytykset

               Sopimus sisältää määräyksiä, joilla pyritään puuttumaan merkittäviin hidasteisiin, joiden purkaminen edellyttää infrastruktuureihin (esim. energia- ja liikenneinfrastruktuuri, teknologia ja digitaaliset yhteydet) tehtävien rakenteellisten investointien lisäksi julkisia toimia sekä tutkimusta ja innovointia. Tavoitteena on luoda liiketoimintaympäristö, joka auttaa lisäämään investointeja ja kehittämään yksityistä sektoria.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Luodaan mahdollistava sääntely-ympäristö ja kiinnitetään huomiota etenkin maanomistusoikeuksien ja muiden omistusoikeuksien suojelemiseen, järkevään kilpailupolitiikkaan ja julkisten tukien avoimuuteen, henkiseen omaisuuteen ja investointeihin sekä byrokratian vähentämiseen alentamalla todistusten, lupien ja rahoituksensaannin kustannuksia.

               ·Tarjotaan yrityksille ja etenkin mikro- ja pk-yrityksille riittävästi helposti saatavilla olevaa tietoa ja helpotetaan hallinnollisia menettelyjä, jotta yritykset voisivat laajentaa liiketoimintaansa Afrikassa ja EU:ssa.

               ·Käytetään julkista rahoitusta strategisemmin muun muassa yhdistelemällä välineitä julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi.

               ·Lisätään etenkin mikro- ja pk-yritysten kotimaisia rahoitusmahdollisuuksia muun muassa uudistamalla rahoitusjärjestelmiä toimivien pankki- ja muiden järjestelmien, innovatiivisten rahoitusmekanismien ja mikroluottojärjestelmien kehittämiseksi.

               ·Kehitetään ja lujitetaan digitaalisia rahoituspalveluja, kuten mobiilipankkijärjestelmiä, esimerkiksi tehostamalla kansainvälisten standardien täytäntöönpanoa koskevaa yhteistyötä ja varmistamalla markkinoiden avoimuus, kuluttajansuoja ja mobiilipalvelujen parempi saatavuus.

               ·Vahvistetaan teknistä ja ammatillista koulutusta koskevia järjestelmiä varmistamalla, että ne perustuvat entistä enemmän kysyntään ja mukautuvat paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset alat

               Sopimuksen mukaan toimissa keskitytään jäljempänä esitettyihin strategisiin aloihin, joilla odotetaan olevan merkittäviä kerrannaisvaikutuksia osallistavaan ja kestävään talouskehitykseen ja työpaikkojen luomiseen.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Maatalous

               ·Lisätään ja monipuolistetaan maataloustuotantoa muun muassa parantamalla rahoituksen saantia ja markkinoille pääsyä ja poistamalla kannustimia, jotka synnyttävät kestämättömiä tuotantojärjestelmiä.

               ·Parannetaan maataloustuottajien ja viejien asemaa globaaleissa arvoketjuissa muun muassa poistamalla teknisiä kaupan esteitä, kehittämällä terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia koskevia valmiuksia ja edistämällä reilun kaupan järjestelmiä.

               ·Varmistetaan afrikkalaisten ja eurooppalaisten maatalous- ja elintarviketuotteiden maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti ja suojelu sekä toteutetaan toimia, joilla autetaan paikallisyhteisöjä hyödyntämään maantieteellisiä merkintöjä täysimääräisesti, jotta ne voisivat nousta alueellisissa ja globaaleissa arvoketjuissa.

               Kalastus ja vesiviljely

               ·Tehdään ja/tai uusitaan kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia sekä varmistetaan siten kalavarojen kestävyys ja kalastuksenhoidon hyvien käytäntöjen edistäminen.

               ·Torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastus) ja tuetaan kestävän kalastuksenhoidon kehittämistä.

               ·Kehitetään kestävää vesiviljelyä yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, tekemällä aluesuunnittelusta mahdollisimman tehokasta ja kestävää sekä luomalla kotimaisille ja ulkomaisille sijoittajille entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset.

               Kestävä energia

               ·Edistetään energian yleistä saatavuutta ja kaikkien talouden toimijoiden tuottavaa energiankäyttöä esimerkiksi lisäämällä investointeja energian tuotantoon, siirtoon ja jakeluun sekä energiatehokkuuteen ja edistämällä avoimia, läpinäkyviä ja toimivia energiamarkkinoita, jotka edistävät investointeja, molempia osapuolia hyödyttävää teknologiansiirtoa, tutkimusta ja innovointia.

               ·Luodaan ja vahvistetaan energiaverkkojen tehokasta yhteenliittämistä Afrikan sisällä ja Euroopan ja Afrikan välillä, jotta voidaan varmistaa luotettava ja kohtuuhintainen energiansaanti ja edistää Euroopan energiaunionin tavoitteita.

               ·Lisätään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien toimien julkista ja yksityistä rahoitusta ja kiinnitetään huomiota erityisesti siihen, että kansalliset ja alueelliset energia-alan aloitteet, kuten Afrikan uusiutuvia energialähteitä koskeva aloite (AREI), pannaan onnistuneesti täytäntöön.

               Vihreä talous

               ·Edistetään siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen muun muassa tukemalla kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevia toimintatapoja sekä jätteen synnyn ehkäisemistä ja ympäristöä säästävää jätehuoltoa koskevia toimenpiteitä.

               ·Lisätään ja kehitetään sellaisia toimintavaihtoehtoja ja hyviä käytäntöjä koskevaa tietämystä ja valmiuksia, joiden avulla voidaan parantaa resurssitehokkuutta luonnonvarojen ja tuotteiden koko elinkaaren varrella.

               Kaivos- ja kaivannaisteollisuuden hyödykkeet

               ·Varmistetaan kaikille talouden toimijoille oikeudenmukainen, kestävä ja häiriötön pääsy kaivos- ja kaivannaisteollisuuden alalle, merenpohjassa tapahtuva kaivostoiminta mukaan lukien, siten, että samalla kunnioitetaan täysimääräisesti jokaisen maan suvereniteettia luonnonvarojensa suhteen ja edistetään luonnonvarojen kestävää hoitoa.

               ·Lisätään kaivos- ja kaivannaisteollisuuden hallinnoinnin avoimuutta ja vastuullisuutta muun muassa edistämällä kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta (EITI) ja muiden konfliktialueilta peräisin olevien mineraalien vastuullista hankintaa koskevien aloitteiden toteuttamista.

               ·Lisätään yritysten yhteiskuntavastuuta ja vastuullista liiketoimintaa koko arvoketjussa esimerkiksi kehittämällä ja/tai panemalla kaikilta osin täytäntöön asiaa koskevaa lainsäädäntöä ja ottamalla huomioon kansainväliset normit.

               Liikenne ja infrastruktuurit

               ·Kehitetään Afrikan maaliikennettä tavaroiden ja ihmisten liikkumisen helpottamiseksi, ja varmistetaan avoimuuden ja kilpailun lisääminen infrastruktuurin suunnittelussa ja toteuttamisessa.

               ·Varmistetaan merikuljetuspalvelujen kilpailuun perustuva tarjonta mukaan lukien rajoittamaton pääsy satamiin.

               ·Lujitetaan ilmailualan suhteita investointimahdollisuuksien lisäämiseksi, sääntely-yhteistyön laajentamiseksi ja syventämiseksi sekä turvallisuuden parantamiseksi.

               ·Varmistetaan digitaalisten yhteyksien kohtuuhintainen, syrjimätön ja luotettava saatavuus, tuetaan sitä mahdollistavalla sääntely-ympäristöllä ja edistetään eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) ja satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (EGNOS) käyttöä keskittyen yhteisten etujen mukaisiin kysymyksiin.

               Teknologia ja innovointi

               ·Kehitetään ja lujitetaan digitaalitaloutta, sähköistä viestintää, luottamuspalveluja, henkilötietojen suojaa, sähköistä kaupankäyntiä ja sähköisiä viranomaispalveluja sekä varmistetaan kansainvälisten standardien kehittäminen ja käyttö, datan ja markkinoiden avoimuus, kuluttajansuoja ja digitaalisten palvelujen parempi saatavuus.

               ·Varmistetaan digitaaliteknologian ja palvelujen saatavuus kaikille talouden toimijoille ja kansalaisille muun muassa luomalla sitä tukeva poliittinen ja sääntelykehys, joka mahdollistaa digitaalisen yrittäjyyden ja rajat ylittävät investoinnit sekä edistää digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon kehittämistä.

               ·Tuetaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa, jolla pyritään edistämään tieteen kehittymistä sekä teknologian ja asiantuntemuksen siirtoa.

               ·Tuetaan paikallisia tarpeita vastaavaa innovointia, talouden monipuolistamista ja siirtymistä tietopohjaisempaan talouteen.

               Yhteistyö kaupan alalla

               Sopimuksella pyritään edistämään osapuolten välisiä kauppa- ja investointimahdollisuuksia osallistavan ja kestävän kehityksen hyväksi.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Varmistetaan, että toimintaedellytykset ja oikeanlaiset kotimaiset politiikat mahdollistavat osallistavaa ja kestävää kehitystä edistävien kauppavirtojen lisäämisen esimerkiksi kasvattamalla tuotantokapasiteettia, edistämällä yrittäjyyttä, lisäämällä investointeja lisäarvoa tuottaviin ja työvoimavaltaisiin aloihin ja helpottamalla pääsyä globaaleihin ja alueellisiin arvoketjuihin.

               ·Lujitetaan mekanismeja, menettelyjä ja instituutioita, jotta voidaan kehittää kauppapolitiikan laatimista ja täytäntöönpanoa koskevia valmiuksia ja auttaa yksityistä sektoria hyödyntämään kauppapolitiikkaa ja uusia mahdollisuuksia.

               ·Kehitetään edelleen, edistetään ja tuetaan alueellisia yhdentymisprosesseja, kuten kaupan helpottamista ja sääntelyn yhdenmukaistamista, jotta maat voisivat käydä paremmin kauppaa naapurimaidensa kanssa ja jotta voitaisiin edistää alueellista vakautta, yhteenkuuluvuutta ja vaurautta.

               ·Tuetaan Afrikan maanosan laajuisen vapaakauppa-alueen valmistelua.

               IV osasto Inhimillinen kehitys ja ihmisarvo

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen osapuolten määrätietoinen pyrkimys poistaa köyhyys sen kaikissa muodoissa vuoteen 2030 mennessä, torjua tehokkaasti eriarvoisuutta, saavuttaa sukupuolten tasa-arvo sekä luoda edellytykset ihmisten vaikuttavalle osallistumiselle demokratian toteuttamiseen ja kestävän talouskasvun aktiiviselle edistämiselle.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Koulutus

               ·Varmistetaan, että kaikilla tytöillä ja pojilla on mahdollisuus laadukkaaseen varhaiskasvatukseen ja esiopetukseen, sekä vahvistetaan kansallisten koulutusjärjestelmien kaikkia tasoja, jotta saavutetaan tavoite, että kaikki tytöt ja pojat suorittavat maksuttoman, yhdenvertaisen ja laadukkaan perus- ja keskiasteen koulutuksen.

               ·Lisätään korkeakoulutukseen osallistumista ja parannetaan korkeakoulutuksen laatua sekä varmistetaan ammattitaitoisten innovaatiotyöläisten ja koulutettujen nuorten kriittinen massa, mukaan lukien digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon kehittyminen ja digitaaliteknologian käyttö.

               ·Lisätään tutkimusyhteistyön mahdollisuuksia tieteen, teknologian ja tutkimuksen alalla kaikkia osapuolia hyödyttävän tieteellisen huippuosaamisen saavuttamiseksi.

               Terveys

               ·Saavutetaan terveydenhuollon yleinen ja yhdenvertainen saatavuus vahvistamalla kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kaikkia tasoja.

               ·Turvataan seksuaali- ja lisääntymisterveys ja oikeudet, mukaan lukien laadukkaan ja kattavan seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan terveydenhuollon, koulutuksen, tiedon ja palvelujen yleinen saatavuus.

               ·Tuetaan lääkkeiden ja rokotteiden saatavuutta, jotta kaikilla olisi mahdollisuus turvallisiin ja kohtuuhintaisiin välttämättömiin lääkkeisiin ja rokotteisiin.

               ·Vahvistetaan Afrikan maiden varhaisvaroitusvalmiuksia sekä riskien vähentämisen ja kansallisten ja globaalien terveysriskien hallinnan valmiuksia, mukaan lukien eläinten ja kasvien terveyteen kohdistuvien riskien hallinta.

               ·Edistetään toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään ei-tarttuvia tauteja ja niiden riskitekijöitä ja siten estämään vältettävissä olevat taudit ja niistä yhteiskunnalle aiheutuva rasite, keskittyen erityisesti lapsiin ja riskiryhmiin.

               ·Edistetään maiden välistä tiedonjakoa sekä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa.

               ·Toteutetaan toimenpiteitä maailmanlaajuisten terveysalan sopimusten täytäntöönpanemiseksi.

               Sosiaalinen suojelu

               ·Laaditaan politiikkoja, joilla autetaan väestön pienituloisimman 40 prosentin tulotasoa nousemaan kansallista keskiarvoa nopeammin ja ylläpidetään sen nousua.

               ·Laajennetaan sosiaalisen suojelun kattavuutta perustason toimeentuloturvalla sekä riittävillä sosiaalisen suojelun järjestelmillä, joilla voidaan reagoida mahdollisiin häiriöihin.

               ·Parannetaan työmarkkinoiden osallistavuutta ja toimivuutta, ja laaditaan työllisyyspolitiikkaa, jonka tavoitteena on tarjota kaikille ihmisarvoista työtä, esimerkiksi helpottamalla siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen.

               Sukupuolten tasa-arvo

               ·Varmistetaan, että kaikki allekirjoittavat, ratifioivat ja panevat täysimääräisesti täytäntöön kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW-sopimus) ja sen lisäpöytäkirjan naisten oikeuksista.

               ·Varmistetaan naisten ja tyttöjen ruumiillinen ja henkinen koskemattomuus poistamalla kaikenlainen sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan lukien naisten sukuelinten silpominen ja leikkaaminen sekä muut vahingolliset perinnäistavat, ja lopettamalla lapsi- ja pakkoavioliitot.

               ·Varmistetaan, että tyttöjen ja naisten sosiaalisia oikeuksia kunnioitetaan ja edistetään etenkin koulutuksen ja terveyden alalla, ja tunnustetaan naisten keskeinen merkitys väestöosingon mahdollistajina.

               ·Vahvistetaan tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia tulla kuulluksi poliittisessa elämässä, rauhanprosesseissa ja rauhanvälityksessä sekä heidän osallistumistaan näihin prosesseihin.

               ·Vahvistetaan naisten taloudellisia oikeuksia helpottamalla naisten mahdollisuuksia saada rahoituspalveluja sekä hallita ja käyttää maata ja muuta tuotanto-omaisuutta ja tukemalla naisyrittäjiä.

               Nuoriso

               ·Lisätään nuorille suunnattua apua, jolla autetaan heitä hankkimaan työmarkkinoilla tarvittavia taitoja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja digitaalisen teknologian käyttömahdollisuuksien avulla.

               ·Edistetään kestävien työpaikkojen ja ihmisarvoisten työolojen luomista sekä torjutaan väkivaltaista radikalisoitumista.

               ·Edistetään nuorten vaikutusmahdollisuuksia ja vastuullista kansalaisuutta mahdollistamalla nuorten aktiivinen osallistuminen kaikilla yhteiskunnan tasoilla, ja tuetaan kulttuurienväliseen vuoropuheluun tähtääviä aloitteita nuorisojärjestöjen keskuudessa.

               Ruokaturva

               ·Varmistetaan riittävän, kohtuuhintaisen, turvallisen ja ravitsevan ruoan saatavuus kaikille nälänhädän ja muiden elintarvikekriisien poistamiseksi.

               ·Tehostetaan kehitysyhteistyön ja humanitaarisen toiminnan koordinointia, jotta voitaisiin paremmin ennakoida ja ehkäistä elintarvikekriisejä ja varautua niihin, varmistaa oikea-aikaiset toimet elintarvikkeiden paikallisen saatavuuden varmistamiseksi ja puuttua hintojen liiallisen epävakauden perimmäisiin syihin.

               ·Rajoitetaan kaikkein haavoittuvimpien väestöryhmien altistumista ruokaturvaan liittyville ongelmille vahvistamalla yhteiskunnan turvaverkkoja.

               ·Varmistetaan, että kaikenlaisen aliravitsemuksen torjuntaa koskevat sitoumukset täytetään ja että huomiota kiinnitetään erityisesti aliravitsemuksesta kärsiviin väestöryhmiin hauraissa valtioissa ja muilla sellaisilla alueilla, joiden institutionaaliset valmiudet ovat heikot ja joissa toistuvilla katastrofeilla ja konflikteilla on tuhoisa vaikutus kaikkein haavoittuvimpiin väestöryhmiin.

               ·Ehkäistään ei-tarttuvien tautien lisääntymistä tukemalla terveellisiä ruokailutottumuksia ja elintapoja.

               Vesiturvallisuus

               ·Varmistetaan kohtuuhintaisen ja turvallisen juomaveden riittävä saatavuus perustarpeiden, kuten puhtaanpidon ja hygienian, täyttämiseksi sekä terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi.

               ·Varmistetaan sosioekonomisen kehityksen ja toiminnan kannalta riittävä vedensaanti sekä säilytetään ja suojellaan ekosysteemejä vesivarojen jakoa ja vesihuoltoa koskevissa järjestelmissä.

               ·Edistetään valtioiden rajojen yli ulottuvien vesivarojen hoitoa koskevaa yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa makean veden varojen kestävä kehitys, kestää veteen liittyvien riskien (esim. tulvat, kuivuus ja pilaantuminen) aiheuttamaa epävarmuutta ja estää konfliktien riskiä.

               Kulttuuriyhteistyö

               ·Vahvistetaan kulttuurialaa ja luovia aloja.

               ·Edistetään kulttuurivaihtoa ja toteutetaan yhteisiä aloitteita kulttuurin eri aloilla.

               ·Edistetään aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön kehittämistä ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta.

               V osasto Liikkuvuus ja muuttoliike

               Sopimus perustuu olemassa oleville aloitteille (esim. Euroopan muuttoliikeagenda, kumppanuuskehys, Rabatin ja Khartumin prosessit sekä Vallettan huippukokous), ja siinä tunnustetaan, että Afrikan ja Euroopan intressit ovat muuttoliikeasioissa kietoutuneet yhteen ja että muuttoliike ja liikkuvuus oikein hallittuina (mm. laittomien maahanmuuttajien tehokkaiden palautus- ja takaisinottomekanismien avulla) edistävät talouskasvua sekä osaamisen ja tiedon liikkumista.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Laillinen muuttoliike

               ·Lisätään aivokiertoa tehostamalla opiskelijoiden, tutkijoiden ja ammattihenkilöiden liikkuvuusohjelmia.

               ·Helpotetaan liike- ja investointitoimintaan liittyviä lyhyitä vierailuja voimassa olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa.

               ·Pyritään hallitsemaan työvoiman muuttoa tehokkaasti esimerkiksi osaamisen ja tutkintojen siirrettävyyden ja tunnustamisen sekä asianmukaisen sosiaalisen suojelun avulla ja torjumalla kaikenlaista hyväksikäyttöä.

               Laiton muuttoliike

               ·Tehostetaan rajaturvallisuutta koskevaa yhteistyötä, parannetaan tiedon keräämistä ja jakamista sekä edistetään poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä.

               ·Vahvistetaan osapuolten oikeudellinen sitoumus ottaa toisen osapuolen pyynnöstä ehdoitta takaisin kansalaisensa, jotka oleskelevat laittomasti tämän alueella, perustetaan mekanismi, jolla varmistetaan, että velvoite täytetään tehokkaasti, ja helpotetaan sen noudattamista. Tätä varten osapuolet sitoutuvat reagoimaan nopeasti takaisinottoa koskeviin pyyntöihin (esim. tunnistamalla kansalaisensa, myöntämällä palauttamista varten matkustusasiakirjoja tai hyväksymällä palauttamista varten myönnettävän EU:n matkustusasiakirjan sekä reagoimalla nopeasti palautusoperaatioita koskeviin järjestelyihin).

               ·Laaditaan ja annetaan lainsäädäntöä, jossa noudatetaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta (UNTOC) ja sen lisäpöytäkirjoja (lisäpöytäkirja maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä ja lisäpöytäkirja ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta).

               ·Käynnistetään mahdollisille muuttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita laittoman maahanmuuton riskeistä.

               ·Tehostetaan ihmissalakuljettajien ja ihmiskauppiaiden verkostojen vastaisia toimia parantamalla tiedonjakojärjestelmiä sekä tutkinta- ja syytetoimia.

               Muut muuttoliikeasiat

               ·Pienennetään muuttajien tekemiin rahalähetyksiin liittyvät kulut alle 3 prosenttiin, poistetaan ne rahalähetysten reitit, joiden kustannukset ovat yli 5 prosenttia, ja kehitetään sääntelykehyksiä niin, että ne mahdollistavat muiden kuin perinteisten toimijoiden osallistumisen esimerkiksi uuden teknologian avulla.

               ·Edistetään maastamuuttajien osallistumista lähtömaissaan ja vauhditetaan siten paikallisen talouden kehittymistä.

               ·Varmistetaan, että etelä–etelä-muuttoliikettä (Afrikan maiden välinen ja sisäinen muuttoliike) käsitellään asianmukaisesti kansallisissa ja alueellisissa kehitysohjelmissa.

               ·Varmistetaan, että asuinsijoiltaan siirtymään joutuneet henkilöt, kuten pakolaiset, turvapaikanhakijat ja maan sisällä siirtymään joutuneet henkilöt, saavat mahdollisimman korkeatasoista suojelua ja apua vastuunjaon periaatteen ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti.

               VI osasto Ilmastonmuutos ja ympäristökestävyys

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen, että ilmastonmuutoksen riskien hallitseminen ja vähentäminen edellyttävät kunnianhimoisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, ja todetaan yleisemmin, että ympäristön suojelu ja sen laadun parantaminen ovat nykyisten ja tulevien sukupolvien kehityksen perusedellytyksiä.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Ilmastotoimet

               ·Vauhditetaan Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa kansallisesti määriteltyjen panosten ja kansallisten sopeutumissuunnitelmien avulla.

               ·Varmistetaan, että olemassa olevat rahoitusvirrat tukevat vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä, sekä etsitään tämän kehityksen mukaisia innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan ihmisten ja instituutioiden tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia ilmasto- ja ympäristöasioiden hallintaan ja seurantaan muun muassa Copernicus-ohjelman ja muiden maanhavainnointiteknologioiden ja tietojärjestelmien avulla.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan vihreää kasvua ja kestävää sinistä kasvua keskeisillä talouden aloilla.

               Biodiversiteetti ja ekosysteemit

               ·Edistetään ekosysteemien suojelua, kestävää käyttöä ja ennallistamista etenkin Kongon altaan alueella, jotta voidaan turvata maiden kehitys, paikallisväestön elinkeinot sekä paikalliset ja maailmanlaajuiset ekosysteemipalvelut.

               ·Suojellaan luonnonvaraisia kasveja ja eläimiä ja lisätään kaikilla tasoilla yleistä tietoisuutta niiden suojelusta ja laittomasta kaupasta kiinnittäen huomiota erityisesti luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES) ja muihin asiaa koskeviin kansainvälisiin kehyksiin.

               ·Suojellaan rannikko- ja merialueita ja vähennetään meriympäristön roskaantumista muun muassa edistämällä jätteen synnyn ehkäisemiseen tähtääviä politiikkoja ja lisäämällä valtamerten puhdistustoimia.

               ·Lisätään paikallisyhteisöjen osallistumista ekosysteemien suojeluun ja asetetaan etusijalle työpaikkojen ja muiden taloudellisten mahdollisuuksien luominen esimerkiksi edistämällä ympäristöystävällistä ja kestävää matkailua.

               Kuivuus, aavikoituminen ja maaperän huonontuminen

               ·Edistetään kuivuuden, maaperän huonontumisen ja aavikoitumisen torjunnan yhdennettyjä lähestymistapoja muun muassa varmistamalla kestävät ja tasapuoliset maan hallinta- ja käyttöoikeudet sekä maankäytön ja vesi- ja metsävarojen hoidon kestävyys ja luomalla maaseutuväestölle kestäviä taloudellisia mahdollisuuksia.

               ·Vauhditetaan YK:n aavikoitumissopimuksen mukaisten kansallisten toimintaohjelmien sekä muiden asiaa koskevien kansainvälisten ja alueellisten aloitteiden, kuten Vihreä muuri aloitteen (Great Green Wall), täytäntöönpanoa.

               ·Lisätään resursseja aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjuntaan sekä paikallisyhteisöjen osallistumista.

               Metsätalous

               ·Edistetään metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) muun muassa tekemällä ja/tai panemalle täytäntöön vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia, ja lisätään FLEGT-toimintasuunnitelman ja metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen kehitysmaissa aiheuttamia päästöjä koskevan YK:n ohjelman (REDD+) välistä johdonmukaisuutta ja myönteistä vuorovaikutusta maiden tasolla.

               ·Torjutaan laittomia hakkuita sekä laittoman puutavaran ja laittomien puutuotteiden kauppaa, lisätään kaikilla tasoilla yleistä tietoisuutta metsäkadosta ja edistetään kestävästi hoidetuista metsistä peräisin olevien resurssi- ja energiatehokkaiden tuotteiden kulutusta.

               ·Lisätään paikallisyhteisöjen osallistumista metsiensuojeluun ja asetetaan etusijalle työpaikkojen ja muiden taloudellisten mahdollisuuksien luominen ekosysteemien suojelun alalla.

               Kestävä kaupungistuminen

               ·Luodaan YK:n uuden kaupunkikehitysohjelman mukainen kestävän kaupunkikehityksen mahdollistava oikeudellinen ja poliittinen ympäristö osallistamalla aktiivisesti paikallisviranomaisia ja kiinnittämällä huomiota erityisesti maanhankinnan ja omistusoikeuksien avoimuuteen ja sääntelyyn.

               ·Tehostetaan valmiuksien kehittämistä, ja osallistutaan ympäristötietoisuuden lisäämistä koskeviin kampanjoihin.

               ·Kehitetään kestävän energian ja kaupunkiliikenteen ratkaisuja ja varmistetaan esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla, että niiden tukena on riittävästi kotimaista ja kansainvälistä rahoitusta.

               ·Parannetaan jätehuoltoa ja kaikkien vaarallisten aineiden hallintaa sekä torjutaan kaikenlaista pilaantumista.

               ·Edistetään luontoon perustuvia ratkaisuja kaupunkialueiden selviytymiskyvyn parantamiseen.

               4.EU–KARIBIA-SOPIMUS

               1 osa YHTEISTYÖN PERUSTA

               Sopimuksessa todetaan, että EU:n ja Karibian kumppanuus muodostuu sopimuksen yleisessä osassa määrätyistä yleisistä tavoitteista, periaatteista ja sitoumuksista ja tässä pöytäkirjassa määrätyistä erityisistä tavoitteista ja sitoumuksista.

               Sopimuksella syvennetään Euroopan unionin ja Karibian alueen suhteita ja luodaan molempia osapuolia hyödyttävä poliittinen kumppanuus, joka mahdollistaa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisen ja osapuolten keskeisten etujen hoitamisen.

               Osapuolet toteuttavat konkreettisia toimia muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

               ·Torjutaan ilmastonmuutosta sekä varmistetaan tosiasialliset mahdollisuudet hyödyntää luonnonvaroja ja luonnonvarojen kestävä hoito, jotta saadaan aikaan sosiaalista ja taloudellista kehitystä.

               ·Edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja ja luodaan ihmisarvoista työtä kaikille.

               ·Rakennetaan turvallisia ja osallistavia yhteiskuntia, joissa sukupuolet ovat tasa-arvoisia ja nuorille tarjotaan kannattavia vaihtoehtoja, ja laaditaan niiden tueksi tehokkaita sosiaalisen suojelun politiikkoja.

               ·Varmistetaan maailmanlaajuisten korruptiota, järjestäytynyttä rikollisuutta ja veroalan hallintoa koskevien normien noudattaminen.

               Sopimuksella kehitetään edelleen EU:n ja Karibian yhteistä kumppanuusstrategiaa ja korvataan se.

               Sopimuksessa tunnustetaan EU:n syrjäisimpien alueiden ja merentakaisten maiden ja alueiden tiiviit yhteydet Karibian valtioihin sekä niiden merkitys alueelliselle yhdentymiselle.

               Osapuolet sitoutuvat sopimuksessa panemaan EU–Karibia-pöytäkirjan täytäntöön peräkkäisillä kansallisilla ja alueellisilla toimintasuunnitelmilla.

               Sopimuksella otetaan käyttöön edistymisen seurantajärjestelmä, joka perustuu kaikilla tasoilla käytävään poliittiseen vuoropuheluun sekä selkeisiin indikaattoreihin ja mitattavissa oleviin tuloksiin. Järjestelmän tavoitteena on varmistaa, että täytäntöönpano etenee suunnitellusti.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet voivat tarkistaa pöytäkirjaa säännöllisesti ja tarpeen mukaan mukauttaakseen sitä olosuhteiden muutoksiin.

               2 osa STRATEGISET PAINOPISTEALUEET

               I osasto Ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kestävä hoito

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen, että ilmastonmuutoksen riskien hallitseminen ja vähentäminen edellyttävät kunnianhimoisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, ja todetaan yleisemmin, että ympäristön suojelu ja sen laadun parantaminen ovat nykyisten ja tulevien sukupolvien kehityksen perusedellytyksiä.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Ilmastotoimet

               ·Vauhditetaan Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa kansallisesti määriteltyjen panosten ja kansallisten sopeutumissuunnitelmien avulla.

               ·Varmistetaan, että olemassa olevat rahoitusvirrat tukevat vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä, sekä etsitään tämän kehityksen mukaisia innovatiivisia rahoitusvälineitä.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan ihmisten ja instituutioiden tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia ilmasto- ja ympäristöasioiden hallintaan ja seurantaan muun muassa maanhavainnointiteknologioiden ja tietojärjestelmien avulla.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan vihreää kasvua ja kestävää sinistä kasvua keskeisillä talouden aloilla.

               Ympäristökestävyys

               ·Tuetaan ekosysteemien suojelua, kestävää hoitoa ja ennallistamista, jotta voidaan turvata maiden kehitys, paikallisväestön elinkeinot sekä paikalliset ja maailmanlaajuiset ekosysteemipalvelut.

               ·Pysäytetään metsäkato ja varmistetaan metsien kestävä hoito.

               ·Edistetään kestävää vesienhoitoa.

               ·Parannetaan jätehuoltoa esimerkiksi tehokkaiden keräysjärjestelmien ja tehokkaan kierrätyksen avulla ja parannetaan vaarallisten aineiden hallintaa.

               Valtamerten hallinnointi

               ·Suojellaan rannikon ja merialueiden ekosysteemejä ja asetetaan kestävän kalastuksen ja matkailun kehittäminen etusijalle sinisen kasvun strategioissa.

               ·Torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastus) ja tuetaan kestävän kalastuksenhoidon kehittämistä.

               ·Vähennetään meriympäristön roskaantumista puuttumalla sen perimmäisiin syihin muun muassa edistämällä jätteen synnyn ehkäisemiseen tähtääviä politiikkoja ja lisäämällä valtamerten puhdistustoimia ja kiinnittämällä huomiota erityisesti valtamerten jätepyörteisiin ja jätteiden kerääntymisalueisiin.

               ·Kehitetään kansallisia ja alueellisia valmiuksia hallinnoida valtamerten ja rannikkoalueiden luonnonvaroja vastuullisesti.

               ·Edistetään merten ja rannikkoalueiden luonnonpääoman hyödyntämistä.

               Katastrofiriskien hallinta

               ·Kehitetään seurantaa, varhaisvaroittamista ja riskinarviointia koskevia valmiuksia, joiden avulla voidaan parantaa kansallisia ehkäisyyn, hillintään, varautumiseen, reagointiin ja toipumiseen tähtääviä toimenpiteitä yhteiskuntien ja infrastruktuurin selviytymiskyvyn parantamiseksi Sendain kehyksen painopisteiden mukaisesti.

               ·Kehitetään alueellisia katastrofi- ja hätäapuvalmiuksia, kuten pelastuspalvelumekanismeja.

               ·Edistetään yhteistyötä avaruusteknologian ja satelliittitiedon käytön avulla.

               ·Varmistetaan paikallinen omistajuus osallistamalla riskien vaikutuspiiriin kuuluvia yhteisöjä, kansalaisyhteiskuntaa ja paikallisviranomaisia toimintapolitiikkojen laadinnassa ja toteuttamisessa kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja syrjäytyneisiin ryhmiin.

               II osasto: Osallistava ja kestävä talouskehitys

               Sopimuksella vahvistetaan osapuolten talous- ja kauppasuhteita, parannetaan makrotalouden vakautta ja rahoitusvakautta, edistetään investointi- ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä tuetaan siirtymistä täystyöllisyyteen ja laadukkaaseen työhön sekä edistetään työelämän perusnormien kunnioittamista ja suojelua sekä ympäristökestävyyttä. Sopimuksella tuetaan yksityisen sektorin kehittymistä kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous, teollisuus ja palvelut.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset edellytykset

               Sopimus sisältää määräyksiä, joilla pyritään puuttumaan merkittäviin hidasteisiin, joiden purkaminen edellyttää infrastruktuureihin (esim. energia- ja liikenneinfrastruktuuri ja digitaaliset yhteydet) tehtävien rakenteellisten investointien lisäksi julkisia toimia sekä tutkimusta ja innovointia. Tavoitteena on luoda liiketoimintaympäristö, joka auttaa lisäämään investointeja ja kehittämään yksityistä sektoria.

               Tätä varten osapuolet sitoutuvat muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Luodaan mahdollistava oikeudellinen ympäristö ja kiinnitetään huomiota etenkin maanomistusoikeuksien ja muiden omistusoikeuksien suojelemiseen, henkiseen omaisuuteen ja investointeihin, byrokratian vähentämiseen alentamalla todistusten, lupien ja rahoituksensaannin kustannuksia, järkevään kilpailupolitiikkaan ja julkisten tukien avoimuuteen sekä tehokkaiden ja ennakoitavien verojärjestelmien luomiseen.

               ·Annetaan sijoittajille riittävästi helposti saatavilla olevaa tietoa liiketoiminnan laajentamisesta Karibian alueella, ja helpotetaan yrityksen perustamista koskevia hallinnollisia menettelyjä.

               ·Käytetään julkista rahoitusta strategisemmin muun muassa yhdistelemällä välineitä julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi.

               ·Lisätään kotimaisia rahoitusmahdollisuuksia muun muassa uudistamalla rahoitusjärjestelmiä toimivien pankki- ja muiden järjestelmien sekä innovatiivisten rahoitusmekanismien ja järjestelmien kehittämiseksi.

               ·Kehitetään ja lujitetaan digitaalisia rahoituspalveluja, kuten mobiilipankkijärjestelmiä, esimerkiksi tehostamalla kansainvälisten standardien täytäntöönpanoa koskevaa yhteistyötä ja varmistamalla markkinoiden avoimuus, kuluttajansuoja ja mobiilipalvelujen parempi saatavuus.

               ·Vahvistetaan teknistä ja ammatillista koulutusta koskevia järjestelmiä varmistamalla, että ne perustuvat entistä enemmän kysyntään ja mukautuvat paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset alat

               Osapuolet keskittyvät muun muassa seuraaviin strategisiin aloihin, joilla odotetaan olevan merkittäviä kerrannaisvaikutuksia osallistavaan ja kestävään talouskehitykseen ja työpaikkojen luomiseen, sekä varmistavat, että talouskasvun rinnalla huolehditaan ympäristön kestävyydestä.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Vihreä talous

               ·Edistetään siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen muun muassa tukemalla kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevia toimintatapoja sekä jätteen synnyn ehkäisemistä ja ympäristöä säästävää jätehuoltoa koskevia toimenpiteitä.

               ·Lisätään ja kehitetään sellaisia toimintavaihtoehtoja ja hyviä käytäntöjä koskevaa tietämystä ja valmiuksia, joiden avulla voidaan parantaa resurssitehokkuutta luonnonvarojen ja tuotteiden koko elinkaaren varrella.

               Kestävä sininen kasvu

               ·Tehdään ja/tai uusitaan kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia ja huolehditaan siten kalavarojen kestävyydestä, kalastuksenhoidon hyvien käytäntöjen edistämisestä ja kalastustuotteiden jalostusvalmiuksien kehittämisestä.

               ·Kehitetään kestävää vesiviljelyä yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, tekemällä aluesuunnittelusta mahdollisimman tehokasta ja kestävää ja luomalla sijoittajille entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset.

               ·Varmistetaan kaikille talouden toimijoille oikeudenmukainen, kestävä ja häiriötön pääsy kaivos- ja kaivannaisteollisuuden alalle ottaen huomioon myös kestävyysnäkökohdat, sekä lisätään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta muun muassa edistämällä kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta (EITI) ja toteuttamalla muita asiaan liittyviä aloitteita.

               ·Varmistetaan kaupallisin perustein tapahtuva reiluun kilpailuun perustuva rajoittamaton pääsy kansainvälisen meriliikenteen ja kauppamerenkulun markkinoille satamat mukaan lukien.

               Kestävä energia

               ·Edistetään energian yleistä saatavuutta sekä kaikkien talouden toimijoiden luotettavaa ja kohtuuhintaista kestävän energian saantia, edistetään investointeja muun muassa uusiutuvan energian tuotantoon, siirtoon ja jakeluun sekä energiatehokkuuteen, ja puututaan markkinoiden haitallisiin vääristymiin.

               ·Lisätään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien toimien julkista ja yksityistä rahoitusta sekä puhtaan, monimuotoisen ja kestävän energiateknologian kehittämistä ja käyttöönottoa mukaan lukien uusiutuvaan ja vähäpäästöiseen energiaan liittyvä teknologia.

               Matkailu

               ·Lisätään matkailualan investointeja helpottamalla markkinointi- ja myynninedistämisstrategioita, ammatillista koulutusta ja digitaalisen teknologian käyttöönottoa.

               ·Vahvistetaan matkailualan yhteyksiä muihin siihen liittyviin talouden aloihin, etenkin maatalouteen ja kalastukseen, kiinnittäen erityistä huomiota ympäristönsuojeluun sekä maaseutu- ja merimatkailuun.

               ·Huomioidaan biodiversiteetin kestävä hyödyntäminen ja suojelu matkailupolitiikan suunnittelussa ja kehittämisessä.

               ·Edistetään kestävää, vastuullista ja laadukasta matkailua, jossa kunnioitetaan paikallisyhteisöjen loukkaamattomuutta ja etuja.

               Ihmisten ja paikkojen väliset yhteydet

               ·Rakennetaan laadukkaita ja kestäviä infrastruktuurijärjestelmiä ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden helpottamiseksi, ja edistetään ympäristöä säästäviä käytäntöjä vakiintuneiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

               ·Varmistetaan kaikkien talouden toimijoiden pääsy tieto- ja viestintäteknologian markkinoille (esim. televiestintä ja internet) muun muassa luomalla suotuisat lainsäädäntökehykset ja tukemalla kohdennettuja investointeja, sekä mahdollistetaan digitaaliteknologian hyödyntäminen ihmisille ja yrityksille kohtuulliseen hintaan.

               ·Edistetään kulttuurivaihtoa ja toteutetaan yhteisiä aloitteita kulttuurin eri aloilla esimerkiksi järjestämällä yhteisiä kulttuuritapahtumia.

               ·Lisätään yhteistyötä ja yhdentymistä EU:n syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa.

               ·Edistetään ja tuetaan alueellisen yhdentymisen prosesseja Karibian alueella ja Latinalaisen Amerikan kanssa.

               Yhteistyö kaupan alalla

               Sopimuksella pyritään edistämään osapuolten välisiä kauppa- ja investointimahdollisuuksia osallistavan ja kestävän kehityksen hyväksi.

               Tätä varten osapuolet sitoutuvat muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Lujitetaan mekanismeja ja menettelyjä sekä kehitetään valmiuksia sovittujen kauppaa koskevien järjestelyjen puitteissa.

               ·Varmistetaan, että on olemassa sellaiset toimintaedellytykset ja oikeanlaiset kotimaiset politiikat, joiden avulla voidaan kasvattaa kauppavirtoja, jotka edistävät osallistavaa ja kestävää kehitystä, työpaikkojen luomista, talouden monipuolistamista ja teollistumista, esimerkiksi kasvattamalla tuotantokapasiteettia ja lisäämällä yrittäjyyttä, investointeja lisäarvoa tuottaviin ja työvoimavaltaisiin aloihin sekä pääsyä globaaleihin ja alueellisiin arvoketjuihin.

               ·Lujitetaan mekanismeja, menettelyjä ja instituutioita, jotta voidaan kehittää kauppapolitiikan laatimista ja täytäntöönpanoa koskevia valmiuksia ja auttaa yksityistä sektoria hyödyntämään kauppapolitiikkaa ja uusia mahdollisuuksia.

               ·Kehitetään edelleen, edistetään ja tuetaan alueellisia yhdentymisprosesseja, kuten kaupan helpottamista ja sääntelyn yhdenmukaistamista, jotta maat voisivat käydä paremmin kauppaa naapurimaidensa kanssa ja jotta voitaisiin edistää alueellista vakautta, yhteenkuuluvuutta ja vaurautta.

               III osasto: Ihmisten turvallisuus, ihmisoikeudet ja hyvä hallintotapa

               Sopimuksessa todetaan uudelleen, että parhaat valmiudet sopeutua ja reagoida kotimaassa ja ulkoisessa ympäristössä tapahtuviin muutoksiin ja hallita niitä on selviytymiskykyisillä yhteiskunnilla, joissa on vastuuvelvolliset, demokraattiset, tehokkaat ja avoimet instituutiot, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia suojellaan täysimääräisesti ja kansalaisille ja eri ryhmittymille taataan riittävät mahdollisuudet ilmaista toiveensa ja vaikuttaa politiikkojen muotoiluun.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Rikollisuus ja kansalaisten turvallisuus

               ·Torjutaan laittomien huumausaineiden tuotantoa, kauppaa ja käyttöä keskittyen erityisesti kysyntään, ennaltaehkäisyyn ja koulutukseen.

               ·Parannetaan muuttovirtojen hallintaa ja torjutaan ihmiskauppaa, pakkomuuttoa sekä maahanmuuttajien, pienaseiden, kevyiden aseiden ja muiden tavanomaisten aseiden salakuljetusta kaksikäyttötuotteiden kaupan strategisen valvonnan, paremman rajavalvonnan, rajat ylittävän tiedustelun, tietojenvaihdon sekä asiantuntijavaihdon ja teknisen avun avulla.

               ·Torjutaan jengiväkivaltaa kokonaisvaltaisen, perimmäisiin syihin pureutuvan ja ennaltaehkäisevän lähestymistavan avulla kiinnittäen huomioita niihin seikkoihin, jotka voivat luoda radikalisoitumista edistävän ympäristön.

               ·Tehdään kansainvälisten vaatimusten mukaista yhteistyötä sen estämiseksi, että rahoitusjärjestelmiä ja -laitoksia sekä tiettyjä rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä ja ammatteja käytetään rikollisen toiminnan (ml. laiton kauppa ja korruptio) tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen.

               Ihmisoikeudet ja oikeus

               ·Sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta täysimääräisesti niin etnisen taustan, sukupuolen, iän, vammaisuuden, uskonnon tai vakaumuksen kuin seksuaalisen suuntautumisenkin suhteen, ja asetetaan etusijalle syrjivän lainsäädännön kumoaminen.

               ·Edistetään kuolemanrangaistuksen poistamista koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä sekä torjutaan kidutusta, kaltoinkohtelua ja turvallisuusjoukkojen väärinkäytöksiä.

               ·Poistetaan perheväkivalta, seksuaalinen hyväksikäyttö ja työvoiman hyväksikäyttö, edistetään lasten oikeuksia, poistetaan lapsityövoiman käyttö, lasten kaltoinkohtelu ja ruumiillinen kuritus sekä torjutaan ihmiskauppaa ja kaikenlaista hyödyn tavoittelemiseksi tapahtuvaa hyväksikäyttöä sekä laillisen että laittoman talouden alalla.

               ·Vahvistetaan instituutioita ja oikeusvaltioperiaatetta, varmistetaan yhtäläisen oikeussuojan toteutuminen, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja vastuuvelvollisuus, huolehditaan oikeushallintojen valmiuksien kehittämisestä, puretaan tuomioistuinten ruuhkat, ja luovutaan tutkintavankeuden liiallisesta käytöstä.

               ·Parannetaan vankilaoloja, toteutetaan ohjelmia vankien sopeuttamiseksi yhteiskuntaan ja puututaan sosiaalisiin ja turvallisuusongelmiin, joita aiheutuu rikollisten karkottamisesta kolmansista maista.

               Hyvä hallintotapa ja verotus

               ·Edistetään hyvää hallintotapaa mukaan lukien moitteetonta julkista varainhoitoa, avoimuutta ja vastuullisuutta.

               ·Luodaan uusia ja vahvistetaan olemassa olevia mekanismeja korruption, lahjonnan ja valkokaulusrikollisuuden, kuten rahanpesun, torjumiseksi.

               ·Torjutaan veropetoksia, verovilppiä ja aggressiivista verosuunnittelua kiinnittäen huomiota erityisesti verotuksen avoimuuden, tiedonvaihdon ja tasapuolisen verokilpailun lisäämiseen asiaan liittyvien kansainvälisten normien ja kehysten mukaisesti.

               ·Tiivistetään poliittista vuoropuhelua veroasioissa yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden kanssa veroalan hallintoa koskevien maailmanlaajuisten normien noudattamiseksi.

               IV osasto: Inhimillinen kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen osapuolten määrätietoinen pyrkimys poistaa köyhyys sen kaikissa muodoissa vuoteen 2030 mennessä, torjua tehokkaasti eriarvoisuutta, saavuttaa sukupuolten tasa-arvo sekä luoda edellytykset ihmisten vaikuttavalle osallistumiselle demokratian toteuttamiseen ja kestävän talouskasvun aktiiviselle edistämiselle. Sopimuksessa tunnustetaan myös, että sosiaalinen suojelu on köyhyyden poistamisen ja eriarvoisuuden torjumisen kannalta olennainen investointi ja tärkeä keino luoda itseään vahvistava, osallistavaa ja kestävää talouskehitystä edistävä kierre, jossa taloudelliset voitot sijoitetaan uudelleen yhteiskuntaan ja sen ihmisiin.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Inhimillinen kehitys

               ·Varmistetaan, että kaikki tytöt ja pojat suorittavat maksuttoman, yhdenvertaisen ja laadukkaan esi-, perus- ja keskiasteen koulutuksen ja että korkeakoulutukseen osallistuminen lisääntyy merkittävästi.

               ·Saavutetaan terveydenhuollon yleinen ja yhdenvertainen saatavuus, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja oikeudet, vahvistamalla kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kaikkia tasoja, kehitetään varhaisvaroitusvalmiuksia sekä riskien vähentämisen ja kansallisten ja globaalien terveysriskien hallinnan valmiuksia, ja toteutetaan toimenpiteitä maailmanlaajuisten terveysalan sopimusten täytäntöönpanemiseksi.

               ·Varmistetaan kohtuuhintaisen ja turvallisen juomaveden riittävä saatavuus perustarpeiden, kuten puhtaanpidon ja hygienian, täyttämiseksi sekä terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi.

               ·Varmistetaan riittävän, kohtuuhintaisen, turvallisen ja ravitsevan ruoan saatavuus kaikille.

               ·Ehkäistään ei-tarttuvien tautien lisääntymistä tukemalla terveellisiä ruokailutottumuksia ja elintapoja.

               ·Käsitellään ympäristösyistä johtuvaan pakkomuuttoon liittyviä haasteita ja niiden vaikutuksia muuttajiin ja heidän yhteisöihinsä.

               ·Laaditaan kohdennettuja toimintapolitiikkoja ja tehdään tarvittavia investointeja, jotta voidaan edistää nuorten oikeuksia ja osallistumista yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja kansalaistoimintaan.

               Sosiaalinen suojelu

               ·Laaditaan politiikkoja, joilla autetaan väestön pienituloisimman 40 prosentin tulotasoa nousemaan kansallista keskiarvoa nopeammin ja ylläpidetään sen nousua.

               ·Laajennetaan sosiaalisen suojelun kattavuutta perustason toimeentuloturvalla sekä riittävillä sosiaalisen suojelun järjestelmillä, joilla voidaan reagoida mahdollisiin häiriöihin.

               ·Parannetaan työmarkkinoiden osallistavuutta ja toimivuutta, ja laaditaan työllisyyspolitiikkaa, jonka tavoitteena on tarjota kaikille ihmisarvoista työtä, esimerkiksi parantamalla työterveyttä ja turvallisuutta.

               ·Helpotetaan viralliseen talouteen siirtymistä käsittelemällä epäviralliseen talouteen liittyviä kysymyksiä, kuten luoton ja mikrorahoituksen saantia ja sosiaalisen suojelun toimien tehostamista.

               Sukupuolten tasa-arvo

               ·Varmistetaan, että kaikki allekirjoittavat, ratifioivat ja panevat täysimääräisesti täytäntöön kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW-sopimus) ja sen lisäpöytäkirjan naisten oikeuksista.

               ·Varmistetaan naisten ja tyttöjen ruumiillinen ja henkinen koskemattomuus poistamalla kaikenlainen sukupuoleen perustuva väkivalta, mukaan lukien ihmiskauppa, ja lopettamalla lapsi- ja pakkoavioliitot.

               ·Varmistetaan, että tyttöjen ja naisten sosiaalisia oikeuksia kunnioitetaan ja edistetään etenkin koulutuksen ja terveyden alalla.

               ·Vahvistetaan tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia tulla kuulluksi ja osallistua poliittiseen elämään, rauhanprosesseihin ja rauhanvälitykseen lisäämällä naisten osallistumista vaaleihin, politiikkaan ja hallintoon liittyviin prosesseihin ja parantamalla tyttöjä ja naisia edustavien järjestöjen vaikutusmahdollisuuksia.

               ·Vahvistetaan naisten taloudellisia oikeuksia helpottamalla naisten mahdollisuuksia saada rahoituspalveluja sekä hallita ja käyttää maata ja muuta tuotanto-omaisuutta ja tukemalla naisyrittäjiä.

               Haitin tukeminen

               Sopimuksessa tunnustetaan Haitin erikoisasema alueen ainoana vähiten kehittyneenä maana ja sitoudutaan kestävään yhteistyöhön maan rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi. Lisäksi sopimuksessa sitoudutaan tukemaan kaikkia edellä mainittuja tavoitteita, kuten valtion instituutioiden vahvistamista, koko hallinnon parantamista, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien toteutumisen parantamista, korruption ja vilpillisen yhteistoiminnan torjumista sekä köyhyyden ja sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämistä.

               5.EU–TYYNIMERI-SOPIMUS

               1 osa YHTEISTYÖN PERUSTA

               Sopimuksessa todetaan, että EU:n ja Tyynenmeren alueen kumppanuus muodostuu sopimuksen yleisessä osassa määrätyistä yleisistä tavoitteista, periaatteista ja sitoumuksista ja tässä pöytäkirjassa määrätyistä erityisistä tavoitteista ja sitoumuksista.

               Sopimuksella syvennetään Euroopan unionin ja Tyynenmeren alueen suhteita ja luodaan molempia osapuolia hyödyttävä poliittinen kumppanuus, joka mahdollistaa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisen ja osapuolten keskeisten etujen hoitamisen.

               Osapuolet toteuttavat konkreettisia toimia muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

               ·Varmistetaan luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen mahdollisuus ja luonnonvarojen kestävä hoito, ja parannetaan kykyä selviytyä ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutuksista taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen jatkuvuuteen.

               ·Edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja ja luodaan ihmisarvoista työtä kaikille.

               ·Rakennetaan osallistavia ja turvallisia yhteiskuntia tukemalla sovintoprosesseja, saavuttamalla sukupuolten tasa-arvo ja lisäämällä inhimillistä kehitystä ja sosiaalisen suojelun politiikkaa koskevia toimia.

               ·Varmistetaan korruptiota, veroalan hallintoa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien kansainvälisten normien noudattaminen.

               Sopimuksella kehitetään edelleen Tyynenmeren saaria koskevaa EU:n strategiaa ja korvataan se.

               Sopimuksessa tunnustetaan EU:n merentakaisten maiden ja alueiden tiiviit yhteydet Tyynenmeren valtioihin sekä niiden merkitys alueelliselle yhdentymiselle.

               Osapuolet sitoutuvat sopimuksessa panemaan EU–Tyynimeri-pöytäkirjan täytäntöön peräkkäisillä kansallisilla ja alueellisilla toimintasuunnitelmilla.

               Sopimuksella otetaan käyttöön edistymisen seurantajärjestelmä, joka perustuu kaikilla tasoilla käytävään tiiviimpään poliittiseen vuoropuheluun sekä selkeisiin indikaattoreihin ja mitattavissa oleviin tuloksiin. Järjestelmän tavoitteena on varmistaa, että täytäntöönpano etenee suunnitellusti.

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet voivat tarkistaa pöytäkirjaa säännöllisesti ja tarpeen mukaan mukauttaakseen sitä olosuhteiden muutoksiin.

               2 osa STRATEGISET PAINOPISTEALUEET

               I osasto Ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kestävä hoito

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen, että ilmastonmuutoksen riskien hallitseminen ja vähentäminen edellyttävät kunnianhimoisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, ja todetaan yleisemmin, että ympäristön suojelu ja sen laadun parantaminen ovat nykyisten ja tulevien sukupolvien kehityksen perusedellytyksiä.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Ilmastotoimet

               ·Vauhditetaan Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa kansallisesti määriteltyjen panosten ja kansallisten sopeutumissuunnitelmien avulla.

               ·Varmistetaan, että olemassa olevat rahoitusvirrat tukevat vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä, sekä etsitään tämän kehityksen mukaisia innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan ihmisten ja instituutioiden tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia ilmasto- ja ympäristöasioiden hallintaan ja seurantaan muun muassa maanhavainnointiteknologioiden ja tietojärjestelmien avulla.

               ·Kehitetään ja/tai vahvistetaan vihreää ja sinistä kasvua keskeisillä talouden aloilla.

               Ympäristökestävyys

               ·Tuetaan ekosysteemien suojelua, kestävää hoitoa ja ennallistamista, jotta voidaan turvata maiden kehitys, paikallisväestön elinkeinot sekä paikalliset ja maailmanlaajuiset ekosysteemipalvelut.

               ·Pysäytetään metsäkato ja varmistetaan metsien kestävä hoito.

               ·Edistetään kestävää vesienhoitoa.

               ·Parannetaan jätehuoltoa esimerkiksi tehokkaiden keräysjärjestelmien ja tehokkaan kierrätyksen avulla ja parannetaan vaarallisten aineiden hallintaa.

               Valtamerten hallinnointi

               ·Suojellaan rannikko- ja merialueita ja niiden biodiversiteettiä, ja asetetaan kestävän kalastuksen ja matkailun kehittäminen etusijalle sinisen kasvun strategioissa.

               ·Torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta (LIS-kalastus) ja tuetaan kestävän kalastuksenhoidon kehittämistä.

               ·Vähennetään meriympäristön roskaantumista puuttumalla sen perimmäisiin syihin muun muassa edistämällä jätteen synnyn ehkäisemiseen tähtääviä politiikkoja ja lisäämällä valtamerten puhdistustoimia ja kiinnittämällä huomiota erityisesti valtamerten jätepyörteisiin ja jätteiden kerääntymisalueisiin.

               Katastrofiriskien hallinta

               ·Kehitetään seurantaa, varhaisvaroittamista ja riskinarviointia koskevia valmiuksia, joiden avulla voidaan parantaa kansallisia ehkäisyyn, hillintään, varautumiseen, reagointiin ja toipumiseen tähtääviä toimenpiteitä yhteiskuntien ja infrastruktuurin selviytymiskyvyn parantamiseksi Sendain kehyksen painopisteiden mukaisesti.

               ·Kehitetään alueellisia katastrofi- ja hätäapuvalmiuksia, mukaan lukien pelastuspalvelumekanismeja, tutkimuksen lisäämiseksi ja hyvien käytäntöjen levittämiseksi.

               ·Edistetään yhteistyötä avaruusteknologian ja satelliittitiedon käytön avulla.

               ·Varmistetaan paikallinen omistajuus osallistamalla riskien vaikutuspiiriin kuuluvia yhteisöjä, kansalaisyhteiskuntaa ja paikallisviranomaisia toimintapolitiikkojen laadinnassa ja toteuttamisessa kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja syrjäytyneisiin ryhmiin.

               II osasto: Osallistava ja kestävä talouskehitys

               Sopimuksella vahvistetaan osapuolten talous- ja kauppasuhteita, parannetaan makrotalouden vakautta ja rahoitusvakautta, edistetään investointi- ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä tuetaan siirtymistä täystyöllisyyteen ja laadukkaaseen työhön sekä edistetään työelämän perusnormien kunnioittamista ja suojelua sekä ympäristökestävyyttä. Sopimuksella tuetaan yksityisen sektorin kehittymistä kaikilla aloilla, mukaan lukien maatalous, teollisuus ja palvelut.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset edellytykset

               Sopimus sisältää määräyksiä, joilla pyritään puuttumaan merkittäviin hidasteisiin, joiden purkaminen edellyttää infrastruktuureihin (esim. energia- ja liikenneinfrastruktuuri ja digitaaliset yhteydet) tehtävien rakenteellisten investointien lisäksi julkisia toimia sekä tutkimusta ja innovointia. Tavoitteena on luoda liiketoimintaympäristö, joka auttaa lisäämään investointeja ja kehittämään yksityistä sektoria.

               Tätä varten osapuolet sitoutuvat muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Luodaan mahdollistava oikeudellinen ympäristö ja kiinnitetään huomiota etenkin maanomistusoikeuksien ja muiden omistusoikeuksien suojelemiseen, henkiseen omaisuuteen ja investointeihin, byrokratian vähentämiseen alentamalla todistusten, lupien ja rahoituksensaannin kustannuksia, järkevään kilpailupolitiikkaan ja julkisten tukien avoimuuteen sekä investoinneille suotuisien verojärjestelmien luomiseen.

               ·Annetaan sijoittajille riittävästi helposti saatavilla olevaa tietoa liiketoiminnan laajentamisesta Tyynenmeren alueella, ja helpotetaan yrityksen perustamista koskevia hallinnollisia menettelyjä.

               ·Käytetään julkista rahoitusta strategisemmin muun muassa yhdistelemällä välineitä julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi.

               ·Lisätään kotimaisia rahoitusmahdollisuuksia muun muassa uudistamalla rahoitusjärjestelmiä toimivien pankki- ja muiden järjestelmien sekä innovatiivisten rahoitusmekanismien ja järjestelmien kehittämiseksi.

               ·Kehitetään ja lujitetaan digitaalisia rahoituspalveluja, kuten mobiilipankkijärjestelmiä, esimerkiksi tehostamalla kansainvälisten standardien täytäntöönpanoa koskevaa yhteistyötä ja varmistamalla markkinoiden avoimuus, kuluttajansuoja ja mobiilipalvelujen parempi saatavuus.

               ·Vahvistetaan teknistä ja ammatillista koulutusta koskevia järjestelmiä varmistamalla, että ne perustuvat entistä enemmän kysyntään ja mukautuvat paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.

               Investointien ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeiset alat

               Osapuolet keskittyvät muun muassa seuraaviin strategisiin aloihin, joilla odotetaan olevan merkittäviä kerrannaisvaikutuksia osallistavaan ja kestävään talouskehitykseen ja työpaikkojen luomiseen, sekä varmistavat, että talouskasvun rinnalla huolehditaan ympäristön kestävyydestä.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Vihreä talous

               ·Edistetään siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen muun muassa tukemalla kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevia toimintatapoja sekä jätteen synnyn ehkäisemistä ja ympäristöä säästävää jätehuoltoa koskevia toimenpiteitä.

               ·Lisätään ja kehitetään sellaisia toimintavaihtoehtoja ja hyviä käytäntöjä koskevaa tietämystä ja valmiuksia, joiden avulla voidaan parantaa resurssitehokkuutta luonnonvarojen ja tuotteiden koko elinkaaren varrella.

               Kestävä sininen kasvu

               ·Tehdään ja/tai uusitaan kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia ja huolehditaan siten kalavarojen kestävyydestä, kalastuksenhoidon hyvien käytäntöjen edistämisestä ja kalastustuotteiden jalostusvalmiuksien kehittämisestä.

               ·Kehitetään kestävää vesiviljelyä yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, tekemällä aluesuunnittelusta mahdollisimman tehokasta ja kestävää ja luomalla sijoittajille entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset.

               ·Varmistetaan kaikille talouden toimijoille oikeudenmukainen, kestävä ja häiriötön pääsy kaivos- ja kaivannaisteollisuuden alalle ottaen huomioon myös kestävyysnäkökohdat, sekä lisätään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta muun muassa edistämällä kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta (EITI) ja toteuttamalla muita asiaan liittyviä aloitteita.

               ·Varmistetaan kaupallisin perustein tapahtuva reiluun kilpailuun perustuva rajoittamaton pääsy kansainvälisen meriliikenteen ja kauppamerenkulun markkinoille satamat mukaan lukien.

               Kestävä energia

               ·Edistetään energian yleistä saatavuutta sekä kaikkien talouden toimijoiden luotettavaa ja kohtuuhintaista kestävän energian saantia, edistetään investointeja muun muassa uusiutuvan energian tuotantoon, siirtoon ja jakeluun sekä energiatehokkuuteen, ja puututaan markkinoiden haitallisiin vääristymiin.

               ·Lisätään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien toimien julkista ja yksityistä rahoitusta sekä puhtaan, monimuotoisen ja kestävän energiateknologian kehittämistä ja käyttöönottoa mukaan lukien uusiutuvaan ja vähäpäästöiseen energiaan liittyvä teknologia.

               Matkailu

               ·Lisätään matkailualan investointeja helpottamalla markkinointi- ja myynninedistämisstrategioita, ammatillista koulutusta ja digitaalisen teknologian käyttöönottoa.

               ·Vahvistetaan matkailualan yhteyksiä muihin siihen liittyviin talouden aloihin, etenkin maatalouteen ja kalastukseen, kiinnittäen erityistä huomiota ympäristönsuojeluun sekä maaseutu- ja merimatkailuun.

               ·Huomioidaan biodiversiteetin kestävä hyödyntäminen ja suojelu matkailupolitiikan suunnittelussa ja kehittämisessä.

               ·Edistetään kestävää, vastuullista ja laadukasta matkailua, jossa kunnioitetaan paikallisyhteisöjen loukkaamattomuutta ja etuja.

               Ihmisten ja paikkojen väliset yhteydet

               ·Rakennetaan laadukkaita ja kestäviä infrastruktuurijärjestelmiä ihmisten ja tavaroiden liikkuvuuden helpottamiseksi, ja edistetään ympäristöä säästäviä käytäntöjä vakiintuneiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

               ·Varmistetaan kaikkien talouden toimijoiden pääsy tieto- ja viestintäteknologian markkinoille (esim. televiestintä ja internet) muun muassa luomalla suotuisat lainsäädäntökehykset ja tukemalla kohdennettuja investointeja, sekä mahdollistetaan digitaaliteknologian hyödyntäminen ihmisille ja yrityksille kohtuulliseen hintaan.

               ·Edistetään kulttuurivaihtoa ja toteutetaan yhteisiä aloitteita kulttuurin eri aloilla.

               ·Lisätään yhteistyötä ja yhdentymistä EU:n merentakaisten maiden ja alueiden kanssa.

               Yhteistyö kaupan alalla

               Sopimuksella pyritään edistämään osapuolten välisiä kauppa- ja investointimahdollisuuksia osallistavan ja kestävän kehityksen hyväksi.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               ·Lujitetaan mekanismeja ja menettelyjä ja kehitetään valmiuksia sovituissa kaupan alan yhteyksissä.

               ·Varmistetaan toimintaedellytysten olemassaolo puuttumalla liiketoimintaympäristön rajoitteisiin ja toteuttamalla tarvittavat uudistukset, jotta voitaisiin kasvattaa kauppavirtoja ja vientiä, jotka edistävät osallistavaa ja kestävää kehitystä, työpaikkojen luomista, talouden monipuolistamista ja teollistumista, muun muassa lisäämällä tuotantokapasiteettia ja yrittäjyyttä, lisäarvoa tuottaviin ja työvoimavaltaisiin aloihin tehtäviä investointeja sekä globaaleihin ja alueellisiin arvoketjuihin pääsyä.

               ·Kehitetään edelleen, edistetään ja tuetaan alueellisia yhdentymisprosesseja, jotta maat voisivat käydä paremmin kauppaa naapurimaidensa kanssa ja jotta voitaisiin edistää alueellista vakautta, yhteenkuuluvuutta ja vaurautta.

               ·Lisätään kaupan alan yhteistyötä EU:n merentakaisten maiden ja alueiden kanssa.

               ·Lujitetaan mekanismeja, menettelyjä ja instituutioita, jotta voidaan kehittää kauppapolitiikan laatimista ja täytäntöönpanoa koskevia valmiuksia ja auttaa yksityistä sektoria hyödyntämään kauppapolitiikkaa ja uusia mahdollisuuksia.

               ·Kehitetään edelleen, edistetään ja tuetaan alueellisia yhdentymisprosesseja, kuten kaupan helpottamista ja sääntelyn yhdenmukaistamista, jotta maat voisivat hyödyntää paremmin mahdollisuutta käydä kauppaa naapurimaidensa kanssa ja jotta voitaisiin edistää alueellista vakautta ja vaurautta.

               III osasto: Turvallisuus, ihmisoikeudet ja hyvä hallintotapa

               Sopimuksessa todetaan uudelleen, että parhaat valmiudet sopeutua ja reagoida kotimaassa ja ulkoisessa ympäristössä tapahtuviin muutoksiin ja hallita niitä on selviytymiskykyisillä yhteiskunnilla, joissa on vastuuvelvolliset, demokraattiset, tehokkaat ja avoimet instituutiot, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia suojellaan täysimääräisesti ja kansalaisille ja eri ryhmittymille taataan riittävät mahdollisuudet ilmaista toiveensa ja vaikuttaa politiikkojen muotoiluun.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Rauha ja turvallisuus

               ·Tuetaan sovintoprosesseja ja konfliktien ehkäisyyn tähtääviä aloitteita, mukaan lukien etnisiä epäkohtia ja konflikteja koskevia prosesseja ja aloitteita.

               ·Torjutaan pienaseiden ja huumausaineiden laitonta kauppaa, ja käsitellään lähialueiden suurista maista karkotettujen rikollisten yhteiskuntaan sopeuttamiseen liittyviä ongelmia.

               ·Kehitetään merialueiden ja ilmatilan valvontaa koskevaa yhteistyötä, ja määritetään kyberrikollisuuden torjuntaa koskevat tarpeet ja keinot.

               ·Lujitetaan hallintojärjestelmiä, jotta voidaan puuttua laittomaan maahanmuuttoon, ihmissalakuljetukseen ja kauppaan ja niihin liittyviin rikollisverkostoihin keskittyen erityisesti uhrien suojeluun ja riskiryhmiä koskevien ennaltaehkäisystrategioiden laatimiseen.

               ·Tehdään kansainvälisten vaatimusten mukaista yhteistyötä sen estämiseksi, että rahoitusjärjestelmiä ja -laitoksia sekä tiettyjä rahoitusalan ulkopuolisia yrityksiä ja ammatteja käytetään rikollisen toiminnan (ml. laiton kauppa ja korruptio) tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen.

               Ihmisoikeudet, oikeus ja demokratian periaatteet

               ·Sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta täysimääräisesti niin etnisen taustan, sukupuolen, iän, vammaisuuden, uskonnon tai vakaumuksen kuin seksuaalisen suuntautumisenkin suhteen, ja asetetaan etusijalle syrjivän lainsäädännön kumoaminen.

               ·Edistetään kuolemanrangaistuksen poistamista koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä, sekä torjutaan kidutusta ja kaltoinkohtelua.

               ·Edistetään sukupuolten tasa-arvoa, lasten oikeuksia ja alkuperäiskansojen oikeuksia.

               ·Edistetään oikeussuojan ja ihmisoikeuksien suojan yhdenvertaista toteutumista ja niitä koskevia valvontamekanismeja.

               ·Kunnioitetaan demokratian periaatteita ja demokraattisia instituutioita, rauhanomaista vallanvaihtoa ja perusarvoja Tyynenmeren saarten foorumin johtajien vuonna 2000 antaman Biketawan julistuksen ja vuonna 2014 hyväksytyn Tyynenmeren regionalistisen kehyksen mukaisesti.

               ·Varmistetaan, että kuulemiseen tarkoitetuissa rakenteissa ja prosesseissa otetaan huomioon perinteinen tietämys ja paikallisyhteisöjen huolenaiheet.

               Hyvä hallintotapa ja verotus

               ·Edistetään hyvää hallintotapaa, sekä luodaan uusia ja vahvistetaan olemassa olevia mekanismeja korruption, lahjonnan ja rahanpesun torjumiseksi.

               ·Torjutaan veropetoksia, verovilppiä ja aggressiivista verosuunnittelua kiinnittäen huomiota erityisesti verotuksen avoimuuden, tiedonvaihdon ja tasapuolisen verokilpailun lisäämiseen asiaan liittyvien kansainvälisten normien ja kehysten mukaisesti.

               ·Tiivistetään poliittista vuoropuhelua veroasioissa yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden kanssa veroalan hallintoa koskevien maailmanlaajuisten normien noudattamiseksi.

               IV osasto: Inhimillinen kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

               Sopimuksessa vahvistetaan uudelleen osapuolten määrätietoinen pyrkimys poistaa köyhyys sen kaikissa muodoissa vuoteen 2030 mennessä, torjua tehokkaasti eriarvoisuutta, saavuttaa sukupuolten tasa-arvo sekä luoda edellytykset ihmisten vaikuttavalle osallistumiselle demokratian toteuttamiseen ja kestävän talouskasvun aktiiviselle edistämiselle. Sopimuksessa tunnustetaan myös, että sosiaalinen suojelu on köyhyyden poistamisen ja eriarvoisuuden torjumisen kannalta olennainen investointi ja tärkeä keino luoda itseään vahvistava, osallistavaa ja kestävää talouskehitystä edistävä kierre, jossa taloudelliset voitot sijoitetaan uudelleen yhteiskuntaan ja sen ihmisiin.

               Tätä varten osapuolet toteuttavat konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään muun muassa seuraaviin tavoitteisiin:

               Inhimillinen kehitys

               ·Varmistetaan kansallisen koulutusjärjestelmän kaikkia tasoja vahvistamalla, että kaikki tytöt ja pojat suorittavat maksuttoman, yhdenvertaisen ja laadukkaan esi-, perus- ja keskiasteen koulutuksen ja että korkeakoulutukseen osallistuminen lisääntyy merkittävästi.

               ·Saavutetaan terveydenhuollon yleinen ja yhdenvertainen saatavuus, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja oikeudet, vahvistamalla kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kaikkia tasoja, kehitetään varhaisvaroitusvalmiuksia sekä riskien vähentämisen ja kansallisten ja globaalien terveysriskien hallinnan valmiuksia, ja toteutetaan toimenpiteitä maailmanlaajuisten terveysalan sopimusten täytäntöönpanemiseksi.

               ·Varmistetaan kohtuuhintaisen ja turvallisen juomaveden riittävä saatavuus perustarpeiden, kuten puhtaanpidon ja hygienian, täyttämiseksi sekä terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi.

               ·Varmistetaan riittävän, kohtuuhintaisen, turvallisen ja ravitsevan ruoan saatavuus kaikille.

               ·Ehkäistään ei-tarttuvien tautien lisääntymistä tukemalla terveellisiä ruokailutottumuksia ja elintapoja.

               ·Käsitellään ympäristösyistä johtuvaan pakkomuuttoon liittyviä haasteita ja niiden vaikutuksia muuttajiin ja heidän yhteisöihinsä.

               ·Laaditaan kohdennettuja toimintapolitiikkoja ja tehdään tarvittavia investointeja, jotta voidaan edistää nuorten oikeuksia ja osallistumista yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja kansalaistoimintaan.

               Sosiaalinen suojelu

               ·Laaditaan politiikkoja, joilla autetaan väestön pienituloisimman 40 prosentin tulotasoa nousemaan kansallista keskiarvoa nopeammin ja ylläpidetään sen nousua.

               ·Laajennetaan sosiaalisen suojelun kattavuutta perustason toimeentuloturvalla sekä riittävillä sosiaalisen suojelun järjestelmillä, joilla voidaan reagoida mahdollisiin häiriöihin.

               ·Parannetaan työmarkkinoiden osallistavuutta ja toimivuutta, ja laaditaan työllisyyspolitiikkaa, jonka tavoitteena on tarjota kaikille ihmisarvoista työtä, esimerkiksi parantamalla työterveyttä ja turvallisuutta.

               ·Helpotetaan viralliseen talouteen siirtymistä käsittelemällä epäviralliseen talouteen liittyviä kysymyksiä, kuten luoton ja mikrorahoituksen saantia ja sosiaalisen suojelun toimien tehostamista.

               Sukupuolten tasa-arvo

               ·Varmistetaan, että kaikki allekirjoittavat, ratifioivat ja panevat täysimääräisesti täytäntöön kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW-sopimus) ja sen lisäpöytäkirjan naisten oikeuksista.

               ·Varmistetaan naisten ja tyttöjen ruumiillinen ja henkinen koskemattomuus poistamalla kaikenlainen sukupuoleen perustuva väkivalta ja lopettamalla lapsi- ja pakkoavioliitot.

               ·Varmistetaan, että tyttöjen ja naisten sosiaalisia oikeuksia kunnioitetaan ja edistetään etenkin koulutuksen ja terveyden alalla.

               ·Vahvistetaan tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia tulla kuulluksi ja osallistua poliittiseen elämään, rauhanprosesseihin ja rauhanvälitykseen lisäämällä naisten osallistumista vaaleihin, politiikkaan ja hallintoon liittyviin prosesseihin ja parantamalla tyttöjä ja naisia edustavien järjestöjen vaikutusmahdollisuuksia.

               ·Vahvistetaan naisten taloudellisia oikeuksia helpottamalla naisten mahdollisuuksia saada rahoituspalveluja sekä hallita ja käyttää maata ja muuta tuotanto-omaisuutta ja tukemalla naisyrittäjiä.

               6.ERIYTETTY YHTEISTYÖ

               Sopimuksessa todetaan, että osapuolet sopivat antavansa käyttöön asianmukaiset rahoitukselliset ja muut keinot tämän sopimuksen tavoitteiden täyttämiseksi. Yhteistyötä eriytetään eri politiikanalojen ja välineiden mukaan ja räätälöidään tarpeiden, strategioiden, painopistealueiden ja käytettävissä olevien resurssien mukaisesti, jotta se vastaisi eri maiden ja alueiden yhä erilaisempia tilanteita.

               Kumppanuuden rahoitus

               Sopimuksessa toistetaan, että EU on sitoutunut jatkamaan AKT-valtioiden tukemista ja yhteistyön tekemistä niiden kanssa molempia hyödyttävien tulosten saavuttamiseksi. EU:n taloudellisessa sitoumuksessa huomioidaan sen kumppaneiden erilaiset valmiudet ja tarpeet.

               EU vahvistaa uudelleen kollektiivisen sitoumuksensa osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan (BKTL) julkiseen kehitysapuun ja 0,2 prosenttia BKTL:stä vähiten kehittyneille maille Agenda 2030 toimintaohjelman aikataulun puitteissa.

               Lisäksi todetaan uudelleen, että on tärkeää soveltaa kokonaisvaltaista ja yhdennettyä lähestymistapaa ja hyödyntää kaikkien käytettävissä olevien lähteiden (julkiset/yksityiset, kotimaiset/kansainväliset) ja kaikkien toimijoiden rahoitusta ja muita täytäntöönpanokeinoja mukaan lukien innovatiiviset rahoituslähteet ja välineet, tieto, asiantuntemus, valmiuksien kehittäminen, teknologia ja muut resurssit.

               EU vahvistaa uudelleen pyrkivänsä määrätietoisesti keskittämään tarjoamansa rahoitusavun sinne, missä sitä eniten tarvitaan ja missä sillä on suurin vaikutus. Tämä tarkoittaa ennen kaikkea vähiten kehittyneitä maita, pieniä kehittyviä saarivaltioita sekä hauraita ja konflikteista kärsiviä maita. Huomiota kiinnitetään erityisesti myös eriarvoisuuteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen sekä keskitulotason maiden haasteisiin.

               Osapuolten tulisi Addis Abeban toimintasuunnitelman mukaisesti sitoutua hyödyntämään kotimaisia resursseja, kuten julkisia varoja, jotta kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa. Osapuolet pyrkivät uudistamaan veropolitiikkaansa ja hallintoaan, tehostamaan veronkantoa sekä torjumaan verovilppiä, verojen kiertämistä ja laittomia rahoitusvirtoja myös veroparatiiseissa. Osapuolten olisi sitouduttava myös panemaan täytäntöön kansainvälisten elinten laatimia maailmanlaajuisia verotusalan hyvän hallintotavan standardeja.

               Kansallisia kehitystoimia on tärkeää täydentää yksityisen sektorin pääomalla. Osapuolet laativat politiikkoja ja tarvittaessa lujittavat sääntelykehyksiä, jotta yksityisen sektorin kannustimet vastaavat paremmin julkisia tavoitteita ja edistävät laadukkaita pitkän aikavälin investointeja.

               Sopimuksessa tunnustetaan maastamuuttaneiden rahalähetykset tärkeäksi kehitysrahoituksen välineeksi. Osapuolet sitoutuvat edistämään varojen edullisempaa, nopeampaa ja turvallisempaa siirtämistä sekä lähtö- että kohdemaissa ja varmistamaan, ettei asiaa koskevassa lainsäädännössä ole säännöksiä, jotka haittaavat laillisten rahalähetyskanavien tehokasta käyttöä.

               EU kehittää uudenlaisia tapoja toimia edistyneempien AKT-valtioiden kanssa, mukaan lukien yhteisrahoituksen mahdollisuus, jotta ne voivat edistää Agenda 2030:n täytäntöönpanoa, tukea vähemmän edistyneitä maita ja yhdessä käsitellä alueellisia ja maailmanlaajuisia haasteita.

               Tuloksellinen kehitysyhteistyö

               Sopimuksessa todetaan uudelleen, että useilla kansainvälisillä foorumeilla sovittu kehitysyhteistyön tuloksellisuuden tavoite on tärkeä ja keskeinen ja että osapuolet sitoutuvat soveltamaan kaikkiin kehitysyhteistyön muotoihin seuraavia periaatteita: kumppanimaiden omistajuus eli sitoutuminen kehitysyhteistyön painopisteisiin, osallistavat kehityskumppanuudet, tuloksiin keskittyminen, avoimuus ja keskinäinen vastuuvelvollisuus.

               Sopimuksessa todetaan, että kunkin maan valmiuksista, tarpeista ja saavutuksista riippuen käytetään erilaisia ja toisiaan täydentäviä toteutustapoja (esim. hanketuki, budjettituki, rahoituslähteiden yhdistäminen ja erityisrahastot) ja tukimuotoja (esim. kauppaa tukeva kehitysapu, twinning-toiminta, tekninen apu ja valmiuksien kehittäminen), joista AKT-valtiot ja EU käyvät vuoropuhelua. Mahdollisuuksien mukaan annetaan budjettitukea, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteita tukevia pysyviä tuloksia.

               Sopimuksessa todetaan, että EU varmistaa toimien koordinoinnin jäsenvaltioidensa kanssa, jotta ne voivat kehittää rahoitusyhteistyönsä toteuttamista entisestään muun muassa lisäämällä ja tehostamalla yhteensovittamista. Tässä yhteydessä otetaan huomioon kunkin toimijan tarjoama suhteellinen etu. Lisäksi edistetään ja lujitetaan yhteistä ohjelmasuunnittelua ja ohjelmien toteuttamista, jotta yhteisten tavoitteiden saavuttamista voitaisiin tukea johdonmukaisemmin, tuloksellisemmin ja koordinoidummin.

               7.INSTITUTIONAALINEN KEHYS

               Toimijat

               Sopimuksessa vahvistetaan, että AKT-valtioiden hallituksilla on kumppanuudessa keskeinen asema, sillä ne määrittelevät maidensa painopisteet ja strategiat. Lisäksi tunnustetaan kansallisten parlamenttien ja valtion viranomaisten panos, sillä ne lisäävät demokraattista vastuuvelvollisuutta ja täydentävät hallituksen toimia.

               Sopimuksessa annetaan alueellisille ja maanosan laajuisille järjestöille aiempaa suurempi rooli erityisesti kolmen alueellisen kumppanuuden hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa. Tällä voidaan varmistaa, että useita maita koskevat painopisteet otetaan asianmukaisesti huomioon, sekä keventää tehokkaasti yhteistyökehyksiä nykyisestä.

               Sopimuksessa tunnustetaan kansalaisjärjestöjen ja yksityisen sektorin asema keskeisinä kumppaneina osapuolten kansalaisten ja hallitusten välisten suhteiden lujittamisessa ja kumppanuuden tavoitteiden saavuttamisessa sekä tuetaan ja vahvistetaan tätä asemaa.

               Institutionaaliset määräykset

               Sopimus sisältää määräyksiä kumppanuuden hallinnointiin tarkoitetusta uudistetusta institutionaalisesta rakenteesta. Se perustuu toissijaisuus- ja täydentävyysperiaatteiden soveltamiseen, ja sen avulla varmistetaan olemassa olevien eri tasoisten rakenteiden johdonmukaisuuden lisääminen ja niiden keventäminen.

               Kolmen alueellisen sopimuksen osalta alueellisten kumppanuuksien toteuttamiseen tarvittavasta politiikan strategisesta ohjauksesta päätetään huippukokouksissa. Afrikan osalta huippukokouksiin osallistuvat jatkossakin myös Pohjois-Afrikan maat, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisen ”Yksi Afrikka” lähestymistavan toteutuminen.

               Jokaisen alueellisen sopimuksen (pöytäkirjan) hallinnoinnista vastaa alueellinen neuvosto, jonka tehtävänä on käydä poliittista vuoropuhelua, tarvittaessa tarkistaa alueellisten sopimusten määräyksiä ja tehdä niiden täytäntöönpanon edellyttämät päätökset. Alueellisten sopimusten hallinnoinnissa ovat tärkeässä asemassa kuhunkin sopimukseen liittyvät alueelliset järjestöt (esim. Afrikan unioni). Alueelliset neuvostot voivat tarpeen mukaan kutsua kolmansia osapuolia osallistumaan tiettyjen kysymysten käsittelyyn tarkkailijoina.

               Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen kumppanuus koko Afrikan kanssa, olisi kuulemisten avulla pyrittävä löytämään tarkoituksenmukaisimmat keinot Pohjois-Afrikan maiden ottamiseksi mukaan uuteen sopimukseen, jotta voidaan varmistaa niiden täysimääräinen osallistuminen EU–Afrikka-sopimusta koskevaan poliittiseen ja eri alojen politiikkoja koskeviin vuoropuheluihin. Tämä ei kuitenkaan rajoita näiden maiden kanssa olemassa olevia oikeudellisia, poliittisia ja rahoituskehyksiä, etenkään Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa tehtyjä assosiaatiosopimuksia.

               Sopimuksessa varmistetaan myös, että alueelliset talousyhteisöt osallistuvat kaikkiin kokouksiin ja etenkin EU–Afrikka-neuvoston työhön liittyviin kokouksiin, sillä se lisää johdonmukaisuutta olemassa olevien järjestelyjen kanssa.

               Sopimuksessa määrätään, että jokaiselle neuvostolle (eli EU–AKT-neuvosto, EU–Afrikka-neuvosto, EU–Karibia-neuvosto ja EU–Tyynimeri-neuvosto) perustetaan toimintakomitea, jolle neuvosto voi siirtää osan toimivallastaan tehtävien suorittamista varten.

               Sopimuksen mukaan kolmeen alueelliseen sopimukseen sisältyy parlamentaarinen ulottuvuus, joka on olemassa olevien rakenteiden kaltainen (esim. Euroopan parlamentin ja yleisafrikkalaisen parlamentin väliset kokoukset).  Parlamentaariset kokoukset tulisi järjestää kunkin alueen neuvoston kokouksia ajatellen. Tarpeen mukaan alueellisille parlamentaarisille kokouksille voidaan järjestää yhteinen kokous.

               Sopimuksessa voidaan määrätä myös alueellisten sopimusten tasolla järjestettävistä kokouksista kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin edustajien kanssa. Nämä kokoukset tulisi järjestää kunkin alueen neuvoston kokouksia ajatellen. Tarpeen mukaan alueellisille kokouksille voidaan järjestää yhteinen kokous.

               Koko kumppanuussopimuksen hallinnointia varten järjestetään tarpeen mukaan EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän tasolla valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokouksia, joissa annetaan politiikalle tarvittavaa strategista ohjausta kaikkia osapuolia koskevissa kysymyksissä. EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän tasolla kumppanuutta hallinnoi EU–AKT-neuvosto, joka kokoontuu tarpeen mukaan käsittelemään sopimuksen yleisessä osassa määriteltyjä yleisiä periaatteita ja arvoja koskevia yhteisiä asioita ja sopimaan kansainvälistä yhteistyötä koskevista yhteisistä kannoista Lisäksi voidaan järjestää ministeritason kokouksia, joissa käsitellään tiettyjä kysymyksiä.

               Sopimuksessa annetaan osapuolille mahdollisuus etsiä keinoja kehittää tehokkaampia työtapoja, jotka mahdollistavat syvällisemmän vuoropuhelun sekä nopeamman ja tehokkaamman päätöksenteon.

               8.LOPPUMÄÄRÄYKSET

               Alueellinen soveltaminen

               Sopimukseen sisällytetään alueellista soveltamista koskeva määräys, joka on vakiomuotoilujen mukainen.

               Voimaantulo

               Sopimukseen sisällytetään määräys, jossa todetaan, että osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät sopimuksen valtiosääntönsä asettamien sääntöjen ja oikeudellisten menettelyjen mukaisesti.

               Sopimukseen sisällytetään määräys sopimuksen voimaantulosta ja sen edellyttämistä vähimmäisrajoista.

               Sopimukseen sisällytetään myös määräys, jonka mukaan sopimusta tai sen osia voidaan ennen sopimuksen voimaantuloa soveltaa väliaikaisesti osapuolten sisäisten oikeudellisten menettelyjen ja lainsäädännön mukaisesti.

               Kesto, päättyminen ja tarkistaminen

               Sopimukseen ei sisällytetä määräystä, jolla rajoitettaisiin sen voimassaoloaikaa. Sitä vastoin sopimukseen sisällytetään määräys, jossa todetaan, että sopimus voidaan päättää toisen osapuolen pyynnöstä, ja määrätään päättämistä koskevista menettelyistä.

               Sopimukseen sisällytetään määräys, jonka mukaan sopimuksen yleistä osaa voidaan toisen osapuolen pyynnöstä muuttaa sopimuksen ratifiointia ja voimaantuloa koskevien menettelyjen mukaisesti.

               Sopimukseen sisällytetään myös määräys, jonka mukaan EU–Afrikka-, EU–Karibia-, ja EU–Tyynimeri-kumppanuuksia koskevia pöytäkirjoja voidaan muuttaa yksinkertaistetulla menettelyllä jommankumman osapuolen pyynnöstä tai pöytäkirjasta vastaavan neuvoston päätöksen nojalla.

               Velvoitteiden täyttäminen

               Sopimuksen mukaan osapuolet voivat ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin, jos toinen osapuoli ei ole täyttänyt jotakin sopimuksen olennaisiin ja perustavanlaatuisiin osiin liittyvää velvoitettaan. Ennen aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista osapuolten olisi neuvoteltava keskenään. Neuvottelut tulisi käydä ennalta määritellyn aikataulun puitteissa ja sillä tasolla ja siinä muodossa, joka katsotaan ratkaisun löytämisen kannalta tarkoituksenmukaisimmaksi.

               Jotta voitaisiin välttää tilanteet, joissa osapuoli katsoo toisen osapuolen jättäneen täyttämättä sopimuksen olennaista tai perustavanlaatuista osaa koskevan velvoitteensa, osapuolet käyvät jäsenneltyjä ja järjestelmällisiä neuvotteluja esiin nostetuista huolenaiheista.

               Neuvottelut ovat kahdenvälisiä, mutta osapuolet sitoutuvat kuulemaan kaikkia asianmukaisia alueellisia ja kansainvälisiä toimijoita ja koordinoimaan toimensa niiden kanssa ennen jokaista neuvottelua.

               Sopimuksella varmistetaan myös, että osapuolilla on mahdollisuus toteuttaa aiheelliset toimenpiteet, jos neuvotteluista kieltäydytään, jos niissä ei saavuteta molempien osapuolten hyväksymää ratkaisua tai jos on kyse erityisen kiireellisestä tapauksesta, jossa ei vaadita ennakkoneuvotteluja. Käsitteet ’aiheelliset toimenpiteet’ ja ’erityisen kiireellinen tapaus’ tulisi määritellä Cotonoun sopimuksen 96 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti.

               Riitojen ratkaisu

               Sopimukseen sisällytetään määräys asianmukaisesta riitojenratkaisumekanismista, jota käytetään silloin, jos sopimuksen soveltamisesta, tulkinnasta ja täytäntöönpanosta on erimielisyyttä.

               Liittyminen

               Sopimukseen sisällytetään määräys, jossa määritellään itsenäisen valtion liittymistä sopimukseen koskevat perusteet ja mekanismit. Määräys on Cotonoun sopimuksen määräysten mukainen. Lisäksi mahdollistetaan alueellisten järjestöjen liittyminen sopimukseen.

               Tehostettu tarkkailijan asema

               Sopimukseen sisällytetään määräys, jossa vahvistetaan perusteet, joiden mukaisesti itsenäiselle valtiolle, alueelliselle tai kansainväliselle järjestölle taikka muulle asiaan liittyvälle organisaatiolle, joka on oikeushenkilö, voidaan myöntää sopimuksen suhteen tarkkailijan asema tai tehostettu tarkkailijan asema.

               Todistusvoimaiset tekstit

               Sopimukseen sisällytetään määräys, jossa todetaan, että sopimus laaditaan kahtena kappaleena kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ja että jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

                     (1)

                        Vastuuvapauslauseke: sopimuksen lopullinen oikeudellinen luonne määritellään neuvottelujen päätteeksi sen tavoitetta ja sisältöä koskevan analyysin perusteella.