title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0026

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Neuvoston lausunto Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008  /* SEK/2006/0026 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.1.2006SEK(2006) 26 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/979 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008(komission esittämä)PERUSTELUTTaustaaHeinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Slovakia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.Komissio on tutkinut Slovakian viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.Arviointi1.  Slovakia toimitti lähentymisohjelmansa 1 päivänä joulukuuta 2005. Ohjelma kattaa vuodet 2005–2008 ja siinä on lisäksi suuntaa-antavia ennusteita vuoteen 2010 saakka. Hallitus oli hyväksynyt tarkistetun lähentymisohjelman 30 päivänä marraskuuta 2005. Siihen sisältyy parlamentin 13 päivänä joulukuuta 2005 hyväksymä vuoden 2006 talousarvio ja hallituksen vuosiksi 2006–2008 laatima ja 12 päivänä lokakuuta 2005 hyväksymä monivuotinen talousarviokehys. Ohjelma vastaa suurelta osin uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille asetettua mallirakennetta[3]. Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin[4].2.  Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla on liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa, vuosien 2004–2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005; ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.3.  Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994–2004. Tämä oli lähes 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella 2 prosenttiyksikköä. Ohjelmassa ennustetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. BKT:n kasvun odotetaan nopeutuvan 5,1 prosentista vuonna 2005 5,4 prosenttiin vuonna 2006 ja 6,1 prosenttiin vuonna 2007. Nettoviennin osuus BKT:n kasvusta lisääntyy ja täydentää kotimaisen kysynnän erittäin myönteistä vaikutusta. Kotimainen kysyntä pysynee voimakkaana myönteisen palkka- ja työmarkkinakehityksen, houkuttelevan liiketoimintaympäristön ja EU:n tuella lisättävien julkisten investointien ansiosta. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste, joka kattaa vuoteen 2007 ulottuvan kauden, vahvistaa pitkälti ohjelman kasvuennusteet samoin kuin kasvun perustana olevien tekijöiden kehityksen. Vuoden 2008 lähes 5 ½ prosentin kasvuoletus ylittää komission yksiköiden arvion potentiaalisen tuotannon kasvusta. Ohjelmassa oletetaan, että inflaatio kiihtyy 3,6 prosenttiin vuonna 2006, koska säänneltyjä hintoja korotetaan öljyn ja maakaasun hinnannousun vuoksi. Kun nämä vaikutukset vaimenevat, inflaation odotetaan hidastuvan 2,0 prosenttiin vuosina 2007 ja 2008. Ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet näyttävät realistisilta, mutta vähän aikaa sitten ilmoitetut eräiden säänneltyjen hintojen korotukset muodostavat riskin, että inflaatio nopeutuu.4.  Korunan arvo aleni maalis-huhtikuussa 2005, mutta vahvistui sen jälkeen 28 päivänä marraskuuta 2005 toteutuneeseen ERM II:een liittymiseen asti. Tämän jälkeen koruna vahvistui aluksi noin 1,5 prosenttia ja vakiintui myöhemmin niin, että se oli ensimmäisten ERM II:een liittymistä seuranneiden viikkojen aikana 1–2 prosenttia keskuskurssin yläpuolella. Vuoden 2005 alkupuolelta lähtien pitkät korot ovat olleet lähellä euroalueen korkotasoa verrattuna vuosiin 2003 ja 2004, jolloin korkoero oli noin 100 peruspistettä. Koska Slovakian pitkät korot ovat viime aikoina nousseet euroalueen korkoja nopeammin, korkoero kasvoi jälleen jonkin verran vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä. Tammikuun 1 päivästä 2005 Slovakian keskuspankki on määritellyt rahapolitiikkansa ”ERM II:n puitteissa toteutettaviksi inflaatiotavoitteiksi”.5.  Komission yksiköiden talousennusteen perusteella julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mutta lukua ei voida verrata suoraan aikaisempiin lähentymisohjelmiin, sillä siihen sisältyy eräiden kehitysmaiden velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ilman velkojen peruutuksia alijäämän arvioidaan olevan noin 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman vähemmän kuin aikaisemmassa tarkistuksessa ennustettiin (3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämä myönteinen kehitys perustuu kuitenkin ensi sijassa odotettua alhaisempiin korkomenoihin.6.  Lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina), kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja 1,3 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005–2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa julkisen talouden ulkopuolelle. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007. Vuoden 2007 alijäämätavoitteen (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavuttamiseksi vaadittava julkisen talouden vakauttaminen painottuu edelliseen lähentymisohjelmaan verrattuna vahvemmin ohjelmakauden loppuun, sillä eläkeuudistuksen kustannukset on arvioitu suuremmiksi. Vuoden 2006 alijäämätavoite on säilynyt ennallaan. Yleisesti ottaen uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä lähentymisohjelmassa suunniteltu sopeutus, tosin suotuisampien makrotalouden näkymien puitteissa. Eläkeuudistuksen kustannusten tarkistaminen ylöspäin kumoaa suurelta osin vahvempien talouskasvuennusteiden vaikutuksen julkiseen talouteen.7.  Komission yksiköt ovat lähentymisohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan rakenteellinen rahoitusasema paranisi vuoden 2005 noin –2 ¾ prosentista suhteessa BKT:hen noin –1 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden vakauttaminen keskittyy ensi sijassa vuoteen 2007, jolloin ohjelman makrotaloudellisen skenaarion mukaisen tuotantokuilun arvioidaan olevan lähellä nollaa, mutta suhdannetilanteen odotetaan paranevan selvästi edelliseen vuoteen verrattuna. Ohjelmassa esitetään keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle, kuten vakaus- ja kasvusopimuksessa on tarkoitettu. Tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema olisi –0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (alijäämän arvioidaan olevan noin 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalisen tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.8.  Tarkistetun ohjelman mukaan hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tarkistetussa ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä tarkemmin toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, että vuoden 2007 alijäämätavoite saavutetaan. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi ja tuloksen ennustetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot. Ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa ja ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat ennusteet vaikuttavat siten realistisilta.9.  Kun otetaan huomioon riskit, Slovakia on oikealla tiellä voidakseen korjata liiallisen alijäämänsä neuvoston asettamassa määräajassa. Vuoden 2005 alijäämää koskevan ennusteen tarkistaminen ylöspäin johtuu velkojen peruutusten kertaluonteisesta vaikutuksesta, joka on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Saattaa kuitenkin olla, että lähentymisohjelmassa hahmoteltu julkisen talouden strategia ei riitä varmistamaan, että ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite (–0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavutetaan vuonna 2010. Kun otetaan huomioon rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen (joka on pantava täytäntöön ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa) talousarviovaikutus, komission yksiköiden lähentymisohjelman perusteella tekemiin laskelmiin pohjautuva rakenteellinen rahoitusasema on arviolta –2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (–1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Tämän vuoksi olisi toteutettava huomattavia ylimääräisiä vakauttamistoimia ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman suunniteltu parannus, noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, on alle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun 0,5 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vaikka suhdannetilanne voidaan katsoa hyväksi.10.  Velkasuhteen odotetaan supistuvan merkittävästi eli lähes 9 prosenttiyksikköä 33,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä merkittävä supistuminen, joka on komission yksiköiden ennusteita suurempi, johtuu pääasiassa valtion velan hoidosta vastaavan uuden viraston (ARDAL) hoitamien kassavarojen (talletusten) vähenemisestä. Rahavarojen väheneminen on kirjattu virta-varanto-korjauseriin. Velkasuhteen odotetaan kuitenkin olevan noin 35–36 prosenttia suhteessa BKT:hen (35,5 prosenttia vuonna 2006, 35,2 prosenttia vuonna 2007 ja 36,2 prosenttia vuonna 2008), sillä perusjäämä on pieni ja tämä muodostaa velkaa pienentävän lumipallovaikutuksen (koska efektiivinen korko on BKT:n kasvua pienempi). Virta-varanto-korjauserien odotetaan säilyvän positiivisina ohjelmakauden ajan huolimatta yksityistämistuloista, joita vuonna 2006 odotetaan saatavan.11.  Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, näyttävät kohtalaisilta. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Slovakia on hiljattain hyväksynyt kaksivaiheisen eläkeuudistuksen, jolla hillitään julkisten menojen kasvua. Tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen[5] kohdistuvien riskien vähentämiseksi.12.  Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.13.  Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006–2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.Edellä esitetyn arvioinnin ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Slovakian olisi:i) vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, sillä vuoden 2007 (johon menneessä liiallinen alijäämä on korjattava) tavoitteeksi asetetun viitearvon osalta ei ole minkäänlaista varmuusmarginaalia; toimet ovat myös tarpeen, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti kasvunäkymien tarkistamista ylöspäin neuvoston suositusten perustana oleviin näkymiin verrattuna, jaii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/979 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:14.  Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta, joka on asetettu uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille. Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin.15.  Slovakian kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 4,3 prosenttia vuosina 1994–2004. Tämä oli lähes 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin EU-25:n 2,4 prosentin keskiarvo. Työmarkkinatilanne on edelleen maan suurin ongelma. Yritysten toteuttamat rakenneuudistukset vauhdittuivat 1990-luvun lopulla. Tämän johdosta työttömyysaste nousi vuoden 1994 13,7 prosentista 18,2 prosenttiin vuonna 2004, kun taas kokonaistyöllisyys aleni samalla kaudella 2 prosenttiyksikköä. Makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu on ohjelmakaudella keskimäärin 5,6 prosenttia. Koska tuotantokuilu on kauden alussa vuonna 2005 negatiivinen, tämä merkitsee suhdannetilanteen merkittävää muutosta. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.16.  Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla oli liiallinen alijäämä. Neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samana päivänä antaman suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Slovakian aikaisempaa vuosien 2004–2007 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevassa 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa neuvosto kehotti Slovakiaa i) käyttämään hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005, ii) tekemään keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varomaan, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.17.  Lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto 5 päivänä heinäkuuta 2004 suositti perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ennustetaan supistuvan vuoden 2005 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (mukaan luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) 2,9 prosenttiin vuonna 2006 ja tämän jälkeen jyrkästi 1,6 prosenttiin vuonna 2007 ja olevan 1,3 prosenttia vuonna 2008. Tilanne on perusjäämän osalta samantapainen, sillä sen odotetaan kasvavan –2,3 prosentista suhteessa BKT:hen (–1,5 prosentista suhteessa BKT:hen ilman velkojen peruutuksia, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2005 0,7 prosenttiin vuonna 2008. Julkisen talouden sopeuttaminen on ensi sijassa menoperusteista. Julkisten menojen odotetaan supistuvan suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiyksikköä vuosina 2005–2008 (2,6 prosenttiyksikköä pois luettuina velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Julkisen talouden tulojen arvioidaan pysyvän yleisesti ottaen vakaina vuoteen 2007 asti ja vähenevän sitten 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Toiseen pilariin kuuluva rahastoiva eläkejärjestelmä on luokiteltava julkisen talouden ulkopuolelle ennen kevään 2007 ilmoitusajankohtaa. Tämän luokittelun vaikutus talousarvioon on arviolta 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, pääasiassa vuoteen 2007. Edelliseen lähentymisohjelmaan verrattuna vuoden 2007 alijäämätavoitteen (3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina) saavuttamiseksi vaadittava julkisen talouden vakauttaminen painottuu vahvemmin ohjelmakauden loppuun, sillä eläkeuudistuksen kustannukset on arvioitu suuremmiksi.18.  Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa eli –2,8 prosentista –1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 0,9 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2010 mennessä (ohjelmakauden jälkeen). Koska ohjelmassa esitetty keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäisvaatimusta kunnianhimoisempi (alijäämän arvioidaan olevan noin 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisen pitäisi merkitä myös liiallisen alijäämän estävän varmuusmarginaalitavoitteen täyttymistä. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.19.  Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ei esitetä tarkemmin toimenpiteitä, jotka aiotaan toteuttaa vuoden 2007 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi, tarkistetussa ohjelmassa painotetaan, että hallituksen hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarviokehys perustuu yksinomaan voimassaolevaan lainsäädäntöön ja hallituksen hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin. Tähän mennessä hallitus on ylittänyt edellisissä lähentymisohjelmissa asetetut julkisen talouden tavoitteet: vuoden 2004 alijäämä oli odotettua pienempi ja tuloksen odotetaan olevan suunniteltua parempi myös vuonna 2005 (jos pois luetaan velkojen peruutukset, jotka ovat 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Osa varoista, jotka vapautuivat odotettua alhaisempien korkomenojen johdosta vuonna 2005, käytettiin kuitenkin muiden talousarvioon kirjaamattomien julkisten menojen kattamiseen. Tämä osoittaa, että olisi luotava sitovammat menokatot.20.  Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Saattaa kuitenkin olla, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010, kuten ohjelmassa on esitetty. Vuonna 2008 (liiallisen alijäämän korjaamismääräaikaa seuraava vuosi) vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellisen rahoitusaseman parannus on vuonna 2008 ainoastaan noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suhdannetilanne onkin hyvä[7].21.  Julkisen velan arvioidaan olevan 33,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan 2,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.22.  Riskit, joita Slovakian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymisestä aiheutuvien ennustettujen julkisten menojen vuoksi, vaikuttavat kohtalaisilta. Velkataso on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon, ja tämä tilanne säilyy, jos oletetaan, että politiikka ei muutu seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Slovakia on hiljattain hyväksynyt kaksivaiheisen eläkeuudistuksen, jolla hillitään julkisten menojen kasvua. Tämänhetkinen suuri rakenteellinen alijäämä estää kuitenkin velan supistamisen suhteessa BKT:hen. Tämä lisää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.23.  Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat yleisesti ottaen vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Slovakia on oikealla tiellä liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.24.  Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, hahmotellaan seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkisen talouteen: i) tietoyhteiskunta, ii) T&K ja innovaatiot ja iii) koulutus ja työllisyys. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien talousarviovaikutukset otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa kuvaillaan jo hyväksyttyjä vero- ja eläkejärjestelmien uudistuksia. Vuoden 2006 talousarvion ja vuosien 2006–2008 talousarviokehyksen mukaan koulutus- sekä tutkimus- ja kehitysmenot lisääntyvät huomattavasti kansallisessa uudistusohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.Edellä esitetyn arvioinnin ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Slovakian olisi:i) vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, sillä vuoden 2007 (johon menneessä liiallinen alijäämä on korjattava) tavoitteeksi asetetun viitearvon osalta ei ole minkäänlaista varmuusmarginaalia; toimet ovat myös tarpeen, jotta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti kasvunäkymien tarkistamista ylöspäin neuvoston suositusten perustana oleviin näkymiin verrattuna, jaii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |BKT:n määrä (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |KOM marraskuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | tieto puuttuu |YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |KOM marraskuu 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | tieto puuttuu |Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |KOM marraskuu 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | tieto puuttuu |LO marraskuu 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | tieto puuttuu |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |KOM marraskuu 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | tieto puuttuu |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |KOM marraskuu 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | tieto puuttuu |Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |KOM marraskuu 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | tieto puuttuu |LO marraskuu 20042 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |KOM marraskuu 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |Julkisen talouden bruttovelka7 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |KOM marraskuu 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | tieto puuttuu |Huomautuksia: 1 Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, tarkistetun ohjelman mukainen julkisen talouden rahoitusasema on -3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, -4,9 prosenttia vuonna 2005, -4,2 prosenttia vuonna 2006, -3,0 prosenttia vuonna 2007 ja -2,7 prosenttia vuonna 2008. 2 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet [0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2007 (supistaa alijäämää)]. 5 Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia vuonna 2005, lisää alijäämää). 6 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,9 prosenttia vuonna 2004, 4,8 prosenttia vuonna 2005, 5,1 prosenttia vuonna 2006 ja 5,1 prosenttia vuonna 2007. 7 Ohjelman mukaiset velkaennusteet (toisin kuin alijäämäennusteet) on laadittu ottaen huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.[3] Ohjelmasta kuitenkin puuttuu jaksot, jotka koskevat suurten rakenneuudistusten kasvuvaikutuksia ja sitä, miten eri skenaariot ja oletukset vaikuttavat julkista taloutta koskeviin ennusteisiin. Julkisen talouden institutionaalisia piirteitä koskeva kappale on jaksotettu eri tavalla kuin mallirakenne.[4] On kuitenkin huomattava, että nimellistä efektiivistä valuuttakurssia koskevat pakolliset tiedot puuttuvat, jotta ei vaikutettaisi euron vaihtokurssin asettamiseen. Myös välillisiä rahoituspalveluja ja julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot puuttuvat.[5] Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivuilla osoitteessahttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Tietoja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä on komission yksiköiden laatimassa ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivuilla osoitteessahttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: 2004/705/EY: Komission suositus, annettu 11 päivänä lokakuuta 2004, elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen valvonnasta (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3462)ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               22.10.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 321/45

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä lokakuuta 2004,
   elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen valvonnasta
   (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3462)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2004/705/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001 (1) säädetään elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien enimmäismääristä.

               (2)

               Vaikka toksikologiselta kannalta raja-arvoja olisi sovellettava dioksiineihin, furaaneihin ja dioksiinin kaltaisiin PCB:ihin, enimmäismäärät on asetettu ainoastaan dioksiineille ja furaaneille eikä siis dioksiinin kaltaisille PCB:ille, koska jälkimmäisten esiintymisestä on saatavilla hyvin vähän tietoa. Edellä mainitun asetuksen mukaan enimmäismääriä tarkistetaan ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2004 mennessä dioksiinien ja dioksiinien kaltaisten PCB:iden esiintymisestä saatujen uusien tietojen perusteella, erityisesti enimmäismäärien vahvistamiseksi myös dioksiinin kaltaisille PCB:ille.

               (3)

               Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 466/2001 säädetään, että enimmäismääriä tarkistetaan uudelleen 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä, minkä tavoitteena on alentaa niitä huomattavasti.

               (4)

               On välttämätöntä hankkia koko yhteisön alueelta luotettavaa tietoa dioksiinien, furaanien ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden esiintymisestä mahdollisimman useantyyppisissä elintarvikkeissa, jotta saadaan selkeä kuva näiden aineiden esiintymisestä elintarvikkeissa eri aikoina.

               (5)

               Dioksiinien, furaanien, dioksiinin kaltaisten PCB:iden ja muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB:iden esiintymisen välinen suhde on merkityksellinen, mutta suureksi osaksi tuntematon tekijä. Siksi on asianmukaista mahdollisuuksien mukaan analysoida valitut näytteet myös muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB:iden varalta.

               (6)

               Dioksiinien, furaanien ja PCB:iden vähentämisestä rehuissa ja elintarvikkeissa 4 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa komission suosituksessa 2002/201/EY (2) suositetaan, että jäsenvaltioiden olisi suhteessa tuottamiensa ja kuluttamiensa elintarvikkeiden määriin seurattava satunnaisesti dioksiinien, furaanien ja niiden kaltaisten PCB:iden esiintymistä elintarvikkeissa. Seuranta olisi toteutettava elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean vahvistamien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti. Näiden ohjeiden olisi sisällettävä määräyksiä muun muassa tulosten raportoinnin vähimmäistiheydestä ja muodosta, jotta asiaa koskevat toimet voidaan yhdenmukaistaa mahdollisimman pitkälle Euroopan unionissa.

               (7)

               On tärkeää, että nämä tiedot raportoidaan komissiolle säännöllisin väliajoin. Komissio aikoo varmistaa, että tiedot kerätään tietokantaan, joka saatetaan yleisesti saataville.

               (8)

               Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia liittyivät Euroopan yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. On asianmukaista, että uudet jäsenvaltiot osallistuvat seurantaohjelmaan mahdollisimman pian. Uusien jäsenvaltioiden osalta olisi kuitenkin aiheellista säätää siirtymäjärjestelystä antamatta tässä vaiheessa yksityiskohtaisia suosituksia näytteenoton vähimmäistiheydestä elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien, furaanien ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden satunnaista seurantaa varten,

         SUOSITTAA SEURAAVAA:

               1)

               Jäsenvaltiot toteuttavat vuodesta 2004 lähtien 31 päivään joulukuuta 2006 asti elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien, furaanien ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden aiheuttaman taustakuormituksen seurannan noudattaen suositettua vuosittaista näytteenoton vähimmäistiheyttä, josta annetaan ohjeet liitteen I taulukossa. Näytteenottotiheyttä olisi vuosittain tarkistettava saatujen kokemusten perusteella.

               2)

               Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia osallistuvat mahdollisimman pian elintarvikkeissa esiintyviä dioksiineja, furaaneja ja dioksiinin kaltaisia PCB:itä koskevaan seurantaohjelmaan. Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta vuosittainen näytteenottotiheys vahvistetaan vuodesta 2005 lähtien.

               3)

               Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännöllisin väliajoin liitteen II tiedot siinä esitetyssä muodossa, jotta ne voidaan kerätään yhteen tietokantaan. On aiheellista toimittaa myös viimeksi kuluneiden vuosien tiedot, jotka on saatu käyttämällä analyysimenetelmää, joka on näytteenotto- ja analyysimenetelmistä elintarvikkeiden dioksiinipitoisuuksien virallista tarkastusta ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä varten 26 päivänä heinäkuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/69/EY (3) vaatimusten mukainen, ja jotka antavat kuvan taustakuormituksesta.

               4)

               Jäsenvaltiot analysoivat mahdollisuuksien mukaan samoista näytteistä myös muita kuin dioksiinin kaltaisia PCB:itä.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä lokakuuta 2004.

            Komission puolesta

         David BYRNE

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 684/2004 (EUVL L 106, 15.4.2004, s. 6).

      (2)  EYVL L 67, 9.3.2002, s. 69.

      (3)  EYVL L 209, 6.8.2002, s. 5. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/44/EY (EUVL L 113, 20.4.2004, s. 17).

      LIITE I

         Taulukko: yleiskatsaus suositetusta vuosittain analysoitavien elintarvikenäytteiden vähimmäismäärästä. Näytteiden jakautuminen perustuu tuotantoon kussakin maassa. Erityistä huomiota kiinnitetään elintarvikkeisiin, joissa esiintyvien dioksiinien, furaanien ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden aiheuttaman taustakuormituksen odotetaan vaihtelevan suuresti. Tämä koskee varsinkin kalaa.

                  Maa (1)

                  N (2)

                  Liha ja lihavalmisteet (3)

                  Kala ja kalatuotteet (4)

                  Maito ja maitotuotteet (5)

                  Munat (6)

                  Öljyt ja rasvat (7)

                  Hedelmät, vihannekset ja viljat (8)

                  Nautakarja

                  Siat

                  Lampaat

                  Siipikarja

                  Maksa

                  Kala

                  Vesiviljelytuotteet

                  Maito

                  Voi/juusto/jugurtti

                  Häkkikanojen munat

                  Ulkokanojen munat

                  Eläinperäiset

                  Kasviperäiset

                  Kalaöljyt/elintarvikkeiden lisäaineet

                  Vihannekset

                  Hedelmät

                  Viljat

                  Belgia

                  53

                  4

                  4

                  2

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Tanska

                  66

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  15

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  6

                  3

                  2

                  2

                  Saksa

                  147

                  13

                  13

                  3

                  6

                  7

                  7

                  5

                  14

                  14

                  10

                  11

                  12

                  14

                  4

                  4

                  2

                  8

                  Kreikka

                  55

                  2

                  2

                  7

                  3

                  2

                  4

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Espanja

                  151

                  7

                  9

                  11

                  7

                  6

                  33

                  16

                  3

                  3

                  7

                  7

                  4

                  10

                  5

                  9

                  10

                  4

                  Ranska

                  168

                  14

                  8

                  5

                  15

                  11

                  18

                  16

                  12

                  14

                  12

                  6

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  12

                  Irlanti

                  61

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  9

                  3

                  3

                  5

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Italia

                  126

                  10

                  5

                  5

                  8

                  5

                  8

                  14

                  6

                  3

                  8

                  15

                  3

                  7

                  3

                  12

                  10

                  4

                  Luxemburg

                  30

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  3

                  1

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  1

                  1

                  1

                  Alankomaat

                  88

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  14

                  7

                  5

                  6

                  7

                  3

                  3

                  7

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Itävalta

                  52

                  4

                  4

                  2

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  7

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Portugali

                  51

                  3

                  3

                  3

                  4

                  2

                  6

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Suomi

                  45

                  3

                  3

                  2

                  2

                  1

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Ruotsi

                  54

                  3

                  3

                  2

                  3

                  2

                  10

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Yhdistynyt kuningaskunta

                  113

                  7

                  4

                  10

                  10

                  4

                  24

                  12

                  7

                  4

                  7

                  3

                  3

                  5

                  4

                  3

                  2

                  4

                  EU yhteensä

                  1 260

                  88

                  74

                  59

                  79

                  56

                  161

                  101

                  74

                  74

                  78

                  75

                  49

                  75

                  53

                  64

                  47

                  53

                  Islanti

                  67

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  29

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  12

                  1

                  1

                  1

                  Norja

                  125

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  46

                  28

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  10

                  3

                  3

                  3

                  ETA yhteensä

                  1 452

                  93

                  79

                  62

                  84

                  60

                  236

                  131

                  80

                  80

                  84

                  80

                  53

                  79

                  75

                  68

                  51

                  57

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

         (1)  Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia liittyivät Euroopan yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004. On asianmukaista, että uudet jäsenvaltiot osallistuvat seurantaohjelmaan mahdollisimman pian. Olisi kuitenkin aiheellista säätää uusien jäsenvaltioiden osalta siirtymäjärjestelystä, mistä syystä näille maille ei suositeta yksityiskohtaista vähimmäistiheyttä elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien, furaanien ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden satunnaista seurantaa varten.
      Taulukkoa koskevia huomioita

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

         (2)  Taulukossa esitetyt luvut ovat vähimmäislukuja. Jäsenvaltioita pyydetään ottamaan tätä vähimmäismäärää useampia näytteitä. Lisänäytteitä olisi suotavaa ottaa elintarvikeluokista, jotka vaikuttavat merkittävästi altistumiseen, eli lihasta ja lihavalmisteista, kalasta ja meijerituotteista (maatilamaidosta).

         (3)  Liha ja lihavalmisteet: jo mainittujen luokkien lisäksi joitakin näytteitä olisi otettava hevosen-, vuohen- ja kaninlihasta sekä vähäisessä määrin riistasta.

         (4)  Kala ja kalatuotteet: Luonnonvaraisen kalan ja vesiviljelytuotteiden näytteet olisi otettava eri lajeista suhteessa pyyntimäärään tai (vesiviljelytuotteiden osalta) tuotantomäärään. Tässä yhteydessä voidaan käyttää apuna lajikohtaisia tietoja pyyntimäärästä ja kalan sekä kalatuotteiden tuotannosta, jotka ovat saatavilla Euroopan yhteisössä vuonna 2004 painetussa esitteessä ”Tietoja ja lukuja YKP:sta – Perustietoja yhteisestä kalastuspolitiikasta”.
      On suositeltavaa käyttää apuna näitä tietoja otettaessa näytteitä eri kalalajeista ja kalatuotteista.
      Saaliit (jäsenvaltioiden osalta suositetaan ≥ 10 näytettä)
      Tanska: 15 näytettä  4 silliä/silakkaa, 4 sinisimpukkaa, 7 muuta
      Espanja: 33 näytettä  7 boniittia, 4 sardiinia, 5 keltaevätonnikalaa, 2 piikkimakrillia, 2 lyhyteväkalmaria, 13 muuta
      Ranska: 18 näytettä  3 boniittia, 3 keltaevätonnikalaa, 2 sardiinia, 2 seitiä, 2 silliä/silakkaa, 6 muuta
      Alankomaat: 14 näytettä  4 sardinella-suvun sardiinia, 2 piikkimakrillia, 3 silliä/silakkaa, 2 makrillia, 3 muuta
      Ruotsi: 10 näytettä  5 silliä/silakkaa, 4 kilohailia, 1 turska
      Yhdistynyt kuningaskunta: 24 näytettä  6 makrillia, 4 silliä/silakkaa, 3 koljaa, 2 turskaa, 9 muuta
      Vesiviljelytuotteet (jäsenvaltioiden osalta suositetaan ≥ 5 näytettä)
      Tanska: 5 näytettä  4 taimenta, 1 ankerias
      Saksa: 5 näytettä  2 simpukkaa, 2 taimenta, 1 karppi
      Kreikka: 7 näytettä  3 hammasahventa, 2 meriahventa, 1 simpukka, 1 muu
      Espanja: 16 näytettä  8 simpukkaa, 3 taimenta, 1 hammasahven, 1 osteri, 1 tonnikala, 2 muuta
      Ranska: 16 näytettä  8 osteria, 4 simpukkaa, 3 taimenta ja 1 karppi
      Italia: 14 näytettä  6 simpukkaa, 3 mattosimpukkaa, 3 taimenta, 1 meriahven, 1 hammasahven
      Alankomaat: 7 näytettä  4 simpukkaa, 1 ankerias, 1 osteri, 1 monni
      Yhdistynyt kuningaskunta: 12 näytettä  9 lohta, 2 taimenta, 1 simpukka

         (5)  Maito ja maitotuotteet: vähintään 4/5 maitonäytteistä on otettava maatilamaidosta (pääasiassa lehmänmaidosta). On myös asianmukaista ottaa muutamia lisänäytteitä muusta maidosta kuin lehmänmaidosta (esim. vuohenmaidosta) ja muista maitotuotteista kuin lehmänmaitotuotteista.

         (6)  Munat: kananmunien ohella näytteitä on otettava myös ankan-, hanhen- ja peltopyynmunista.

         (7)  Öljyt ja rasvat: on asianmukaista ottaa näytteitä kalaöljyn ohella myös kalaöljypohjaisista (kalaöljy- ja kalanmaksaöljypohjaisista) elintarvikkeiden lisäaineista.

         (8)  Vihannekset: erityisesti lehtivihannekset, kuitenkin myös peruna sekä muut juurekset ja juurimukulat. Hedelmien osalta myös marjat ja mansikat.

      LIITE II
      A.   Selittäviä huomautuksia elintarvikkeissa esiintyvistä dioksiineista, furaaneista, dioksiinin kaltaisista PCB:istä ja muista PCB:istä saatuja analyysituloksia koskevaan lomakkeeseen
      1.   Yleistä tietoa analysoiduista näytteistä
      Maa: jäsenvaltio, jossa seuranta on toteutettu.
      Vuosi: vuosi, jona seuranta on toteutettu.
      Tuote: analysoitu elintarviketyyppi – kuvataan mahdollisimman tarkasti.
      Kaupan pitäminen: paikka, jossa tuote (näyte) on kerätty.
      Kudos: analysoitu tuotteen osa, esim. rasva- tai lihaskudos.
      Tulosten ilmoittaminen: ltulokset ilmoitetaan enimmäismäärien vahvistamisessa käytetyn tason mukaan (neuvoston asetus (EY) N:o 2375/2001). On erittäin suositeltavaa käyttää tätä samaa tasoa myös ilmoitettaessa muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB:iden määrät.
      Näytteenottotyyppi: satunnainen näytteenotto – myös kohdennetun näytteenoton tulokset voidaan ilmoittaa, mutta tällöin on osoitettava selkeästi, että kyseessä on kohdennettu näytteenotto, joka ei välttämättä kuvaa tavallista taustakuormitusta.
      Menetelmät: ilmoitetaan käytetty menetelmä.
      Hyväksyntä: ilmoitetaan, onko analyysimenetelmä hyväksytty vai ei.
      Epävarmuustekijät (%): analyysimenetelmään liittyvien epävarmuustekijöiden prosenttiosuus.
      2.   Erityistietoa analysoiduista näytteistä
      Näytteiden lukumäärä: samasta tuotteesta analysoitujen näytteiden lukumäärä. Jos tulokset on saatu useammista näytteistä kuin mitä lomakkeeseen on merkitty palstoja, lomakkeen loppuun lisätään numeroituja palstoja.
      Tuotantotapa: perinteinen/luonnonmukainen (selitetään mahdollisimman tarkasti).
      Alue: mikäli oleellista, ilmoitetaan alue, jolta näyte on kerätty, ja mahdollisesti maininta siitä, onko kyseessä maaseutu, kaupunkialue, teollisuusalue, satama, avomeri jne. Esim. Bryssel – kaupunkialue, Välimeri – avomeri.
      Osanäytteiden lukumäärä: jos analysoitu näyte on yhdistetty näyte, ilmoitetaan osanäytteiden (yksittäisten näytteiden) lukumäärä. Jos analyysin tulos perustuu ainoastaan yhteen näytteeseen, merkitään ”1”. Koska osanäytteiden lukumäärä voi vaihdella erilaisissa yhdistetyissä näytteissä, lukumäärä on ilmoitettava kunkin näytteen osalta erikseen.
      Rasvapitoisuus (%): näytteen rasvapitoisuus prosentteina.
      Kosteuspitoisuus (%): näytteen kosteuspitoisuus prosentteina (jos tiedossa).
      3.   Tulokset
      Dioksiinit, furaanit ja dioksiinin kaltaiset PCB:t: kunkin yhdisteen tulokset ilmoitetaan seuraavilla yksiköillä: ppt – pikogramma/gramma (pg/g).
      Muut kuin dioksiinin kaltaiset PCB:t: kunkin yhdisteen tulokset ilmoitetaan seuraavilla yksiköillä: ppb – mikrogramma/kilo (g/kg).
      Määritysraja (LOQ): ilmoitetaan seuraavasti: pg/g tai μg/kg (muut kuin dioksiinin kaltaiset PCB:t)
      Toteamisraja (LOD): ilmoitetaan seuraavasti: pg/g tai μg/kg (muut kuin dioksiinin kaltaiset PCB:t)
      Toteamisrajan alle jäävien analysoitujen yhdisteiden tulokset merkitään seuraavasti: < LOD (toteamisraja ilmoitetaan arvona).
      Määritysrajan alle jäävien analysoitujen yhdisteiden tulokset merkitään seuraavasti: < LOQ (määritysraja ilmoitetaan arvona).
      Jos PCB-7:n ja dioksiinin kaltaisten PCB:iden lisäksi on analysoitu muita PCB-yhdisteitä, lomakkeeseen lisätään kunkin tällaisen PCB-yhdisteen numero (esim. 31, 99, 110). Jos näytteestä on analysoitu useampia PCB-yhdisteitä kuin mitä lomakkeeseen on merkitty rivejä, lomakkeen loppuun lisätään rivejä.
      4.   Huomiot
      Tässä tilassa voidaan ilmoittaa rasvan uuttamisessa käytetyn menetelmän lisäksi muita asianomaisia huomioita toimitetuista tiedoista.
      B.   Elintarvikkeissa esiintyvien dioksiini- ja furaaniyhdisteiden sekä dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden ja muiden PCB-yhdisteiden analyysi


Avis juridique important

|

31999Y1223(01)

Neuvoston suositus annettu 9 päivänä joulukuuta 1999, yhteistyöstä terroristiryhmien rahoituksen estämiseksi

Virallinen lehti nro C 373 , 23/12/1999 s. 0001 - 0001

NEUVOSTON SUOSITUSannettu 9 päivänä joulukuuta 1999yhteistyöstä terroristiryhmien rahoituksen estämiseksi(1999/C 373/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon, että on tarpeen tehostaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä terroristiryhmien rahoituksen estämiseksi,ottaa huomioon, että tätä varten olisi tehostettava tietojen vaihtoa,ottaa huomioon, että Europolin olisi mahdollisuuksien mukaan osallistuttava tähän yhteistyöhön,SUOSITTELEE SEURAAVAA:1. Jäsenvaltioiden olisi tiivistettävä yhteistyötään terroristiryhmittymien rahoituksen estämiseksi.2. Tätä varten niiden olisi vaihdettava turvallisuusviranomaistensa käytettävissä olevia tietoja, jotka koskevat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien terroristiryhmien rahoituksen rakenteita ja toimintatapoja. Vaihdetut tiedot olisi päivitettävä mahdollisimman nopeasti aina kun jossakin jäsenvaltiossa saadaan uusia tietoja.3. Neuvoston toimivaltaisen työryhmän olisi keskusteltava niistä terroristiryhmittymistä, jotka ovat erityisen vaarallisia ja joita jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisten olisi tutkittava tarkemmin. Tämän vuoksia) terroristiryhmiä koskevista tutkimuksista vastaavien jäsenvaltioiden keskushallinnon viranomaisten olisi vaihdettava keskenään tietoja näistä ryhmistä, erityisesti niiden yhteyksistä muissa jäsenvaltioissa oleviin ryhmiin;b) toimivaltaisten viranomaisten olisi vertailtava näitä tietoja käytettävissään oleviin omiin tietoihinsa ja tutkittava, onko niiden pohjalta mahdollista ryhtyä kansallisella tasolla toimiin kyseistä terroristiryhmittymää vastaan;c) neuvoston työryhmä harkitsee kansallisten arvioiden perusteella ehdotuksia yhteiseksi aloitteeksi useammassa kuin yhdessä valtiossa toimivaa yksittäistä terroristiryhmää tai -ryhmiä vastaan, jolloin jäsenvaltiot voivat halutessaan osallistua menettelyyn sikäli kuin niiden kansallinen lainsäädäntö sen sallii.4. Useammalle kuin yhdelle jäsenvaltiolle merkityksellisiä tietoja olisi vaihdettava ja arvioitava tällaisen toiminnan päätyttyä. Neuvoston puheenjohtajana toimivan tai jonkin muun kyseessä olevan jäsenvaltion olisi tiedotettava toteutetuista toimenpiteistä ja saaduista uusista tiedoista.5. Jäsenvaltioiden olisi osallistuttava tähän menettelyyn vain, jos se on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista ja siltä osin kuin kyseinen järjestö on rikkonut tämän jäsenvaltion voimassa olevia lakeja. Millään jäsenvaltiolla ei näin ollen ole velvoitetta osallistua näihin toimenpiteisiin.6. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että välitettyjä tietoja käsitellään ehdottoman luottamuksellisina. Välitettyjä tietoja olisi käytettävä yksinomaan terroristijärjestöjen rahoituksen estämiseen. Tietojen välittäminen edelleen kolmansille valtioille ilman lähettävän jäsenvaltion lupaa ei saisi olla sallittua. Tämä suositus ei vaikuta salassapitovelvollisuutta ja tietosuojaa koskeviin kansallisiin menettelyihin.7. Tietojen välittämisen olisi tapahduttava yhteystoimistojen kautta.8. Europolin olisi osallistuttava tähän yhteistyöhön mahdollisuuksien mukaan ja asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti.9. Tällä suosituksella ei ole vaikutusta olemassa oleviin jäsenvaltioiden välisen poliisiyhteistyön menettelytapoihin.Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 1999.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaO. HEINONEN


Avis juridique important

|

32001H0193

Komission suositus, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2001, tiedoista, jotka asuntolainojen tarjoajan on annettava kuluttajille ennen sopimuksen tekemistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 477)

Virallinen lehti nro L 069 , 10/03/2001 s. 0025 - 0029

Komission suositus,annettu 1 päivänä maaliskuuta 2001,tiedoista, jotka asuntolainojen tarjoajan on annettava kuluttajille ennen sopimuksen tekemistä(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 477)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/193/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu sellaisten rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden luominen, jotka tarjoavat kuluttajille korkeatasoisen suojan. Asuntolainasopimuksen allekirjoittaminen on usein tärkein taloudellinen sitoumus, jonka kuluttaja tekee. Asuntolainat ovat rahoituspalvelujen ala, jolla kuluttajat voivat saada huomattavaa hyötyä rajatylittävän toiminnan lisääntymisestä, kunhan riittävät suojatoimet on toteutettu.(2) Tässä yhteydessä on tärkeää, että asuntolainojen ehdoista koko yhteisössä ennen sopimuksen tekemistä annettavat tiedot ovat läpinäkyviä ja vertailukelpoisia. Sitä varten lainanantajia olisi kehotettava antamaan kuluttajille yhdenmukaistettuna kahdenlaisia tietoja: yleistietoja ja henkilökohtaisia tietoja. Henkilökohtaiset tiedot olisi esitettävä vakiomuotoisella lomakkeella, jota kutsutaan eurooppalaiseksi vakiomuotoiseksi tietosivuksi.(3) Lainanantajien liitot ja järjestöt ovat komission myötävaikutuksella neuvotelleet kuluttajajärjestöjen kanssa tiedoista (niin yleistiedoista kuin henkilökohtaisista tiedoista), jotka lainanantajien on annettava kuluttajille. Neuvotteluissa on laadittu vapaaehtoiset menettelysäännöt kuluttajille ennen asuntolainasopimuksen tekemistä annettavista tiedoista (menettelysäännöt), ja näitä sääntöjä on saatavana niitä noudattavilta lainanantajilta. Menettelysääntöjä voivat noudattaa kaikki asuntolainojen antajat riippumatta siitä, kuuluvatko ne johonkin neuvotteluihin osallistuneista liitoista ja järjestöistä.(4) Eräissä jäsenvaltioissa on jo voimassa kuluttajille ennen asuntolainasopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevia kansallisia vaatimuksia. On suotavaa, että nämä lisätiedot yhdistetään eurooppalaiseen vakiomuotoiseen tietosivuun sisältyviin tietoihin siten, että kuluttaja pystyy vertailemaan tietoja Euroopan tasolla. Jos jäsenvaltio velvoittaa toisesta jäsenvaltiosta kotoisin olevan lainanantajan antamaan kuluttajalle ennen sopimuksen tekemistä lisätietoja sen lisäksi, mitä liitteissä edellytetään, jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että nämä tiedot ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia.(5) Sekä kotimaisten että rajatylittävien asuntolainojen olisi kuuluttava tämän suosituksen soveltamisalaan lukuun ottamatta kulutusluottoja, joihin sovelletaan kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 22 päivänä joulukuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 87/102/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/7/EY(2).(6) Komissio perustaa keskusrekisterin asuntolainoja tarjoavista lainanantajista. Siihen merkitään, noudattavatko kyseiset lainanantajat menettelysääntöjä, ja päivämäärä, jolloin ne ovat ilmoittaneet komissiolle menettelysääntöjen noudattamisesta. Komissio varmistaa kaikin asianmukaisin keinoin, että keskusrekisteri on kansalaisten käytettävissä.(7) Komissio seuraa tämän suosituksen noudattamista ja arvioi sen vaikuttavuutta. Komissio harkitsee sitovan lainsäädännön esittämistä, jos tämän suosituksen ehtoja ei noudateta täysin,SUOSITTAA SEURAAVAA:1 artiklaSoveltamisalaTämä suositus koskee kotimaisista ja rajatylittävistä asuntolainoista ennen sopimuksen tekoa kuluttajille annettavia tietoja.Tämä suositus ei koske direktiivin 87/102/ETY soveltamisalaan kuuluvia kulutusluottoja.2 artiklaMääritelmäTässä suosituksessa tarkoitetaan "asuntolainalla" yksityisen kiinteän omaisuuden ostamista taikka omistuksessa olevan tai hankittavaksi aiotun kiinteän omaisuuden peruskorjausta varten kuluttajalle myönnettyä luottoa, jonka vakuutena on joko kiinnitys kiinteään omaisuuten tai muu jäsenvaltiossa kyseiseen tarkoitukseen yleisesti käytettävä vakuus.3 artiklaPeriaatteetLainanantajan olisi annettava kuluttajalle ennen sopimuksen tekemistäa) liitteessä I eritellyt yleistiedot;b) henkilökohtaiset tiedot, jotka esitetään liitteessä II olevan eurooppalaisen vakiomuotoisen tietosivun muodossa.Lainanantajan olisi lisäksi annettava kuluttajalle sen toimivaltaisen laitoksen nimi, osoite ja puhelinnumero, johon kuluttaja voi ottaa yhteyttä kohdatessaan ennen asuntolainasopimuksen tekemistä annettavia tietoja koskevien vapaaehtoisten menettelysääntöjen, jäljempänä "menettelysäännöt", soveltamiseen liittyviä ongelmia.Lopullisen päätöksen lainanantajan tekemän lainatarjouksen hyväksymisestä tekee kuluttaja.4 artiklaSopimuksen tekemistä edeltävää kuluttajatiedotusta koskevat kansalliset lisävaatimuksetJos on olemassa kansallisia vaatimuksia, joiden mukaan kuluttajalle on annettava ennen sopimuksen tekemistä lisätietoja, jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, jotta nämä lisätiedot voidaan yhdistää eurooppalaiseen vakiomuotoiseen tietosivuun siten, että se ei vaikeuta tietojen vertailemista eri maiden kesken.Jäsenvaltioita kehotetaan lisäksi varmistamaan, että näitä kansallisia lisävaatimuksia sovelletaan muista jäsenvaltioista kotoisin oleviin kyseisessä jäsenvaltiossa toimiviin lainanantajiin ainoastaan jos nämä lisävaatimukset ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia.Tässä tapauksessa vastaanottavaa jäsenvaltiota kehotetaan ilmoittamaan nämä vaatimukset komissiolle niin että komissio voi tutkia ne 6 artiklan mukaisen seurannan yhteydessä.5 artiklaKomission perustama rekisteriKomissio perustaa asuntolainoja tarjoavien lainanantajien keskusrekisterin, johon merkitään, noudattavatko kyseiset lainanantajat menettelysääntöjä.6 artiklaKomission harjoittama seurantaKomissio seuraa tämän suosituksen noudattamista.Kahden vuoden kuluttua suosituksen antamisesta komissio arvioi sen vaikuttavuutta oman seurantansa, Euroopan luottoalan järjestöjen vuosittain laatimien kertomusten ja muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.7 artiklaLoppusäännösJäsenvaltioita ja yhteisössä asuntolainoja tarjoavia lainanantajia, riippumatta siitä ovatko ne menettelysäännöt neuvotelleiden liittojen tai järjestöjen jäseniä, kehotetaan noudattamaan tätä suositusta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2002.8 artiklaOsoitusTämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2001.Komission puolestaFrederik BolkesteinKomission jäsen(1) EYVL L 42, 12.2.1987, s. 48.(2) EYVL L 101, 1.4.1998, s. 17.LIITE IAsuntolainasta annettaviin alustaviin tietoihin tai niiden liitteeseen pitäisi sisältyä seuraavat tiedot samassa muodossa kuin alustavat tiedot:A. Lainanantaja:1. lainanantajan nimi ja osoite;2. tarvittaessa lainanantajaa edustavan välittäjän nimi ja osoite.B. Asuntolaina:1. tarkoitukset, joihin asuntolainaa voidaan käyttää;2. vakuuden laji;3. kuvaus tarjolla olevista asuntolainamuodoista sekä lyhyt kuvaus kiinteä- ja vaihtuvakorkoisten lainojen eroista ja niiden merkityksestä kuluttajalle;4. korkovaihtoehdot - vaihtuva tai kiinteä korko tai näiden yhdistelmä;5. tiedot tavanomaisesta asuntolainasta kuluttajalle aiheutuvista kustannuksista;6. luettelo muista kuluista, kuten hallintokulut, vakuutukset, oikeudelliset kulut, välittäjien palkkiot jne.;7. tarjolla olevat vaihtoehdot lainan takaisinmaksua varten (ml. takaisinmaksuerien lukumäärä ja maksuaikataulu sekä takaisinmaksuerän suuruus);8. lainan ennenaikaisen takaisinmaksun (jos se on mahdollista) ehdot;9. onko kiinteistön arviointi tarpeen ja kuka sen suorittaa;10. yleistiedot asuntolainan korkoja koskevista verohelpotuksista tai muusta julkisesta tuesta tai ohjeet lisätietojen hankkimista varten;11. tarvittaessa tiedot harkinta-ajan pituudesta;12. ilmoitus siitä, että laitos noudattaa menettelysääntöjä, joiden jäljennös on saatavilla laitoksen tiloissa.LIITE II>PIC FILE= "L_2001069FI.002802.EPS">>PIC FILE= "L_2001069FI.002901.EPS">


				|

		52012DC0307

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kreikan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta /* COM/2012/0307 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Kreikan vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4
kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat
huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Kreikan vuoden 2011 kansallisesta
uudistusohjelmasta.
(4)       Komissio hyväksyi 23 päivänä
marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen
politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on
Eurooppa 2020 ‑strategiassa.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti
2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia
jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan
sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)       Kreikka toimitti vuoden 2012
kansallisen uudistusohjelmansa ja puutteelliset tiedot julkista taloutta
koskevista suunnitelmistaan 12 päivänä huhtikuuta 2012. Kreikan viranomaisia
kehotetaan toimittamaan kaikki vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien
säännösten mukaisesti edelletyt vakiotaulukot.
(8)       Euroryhmä sopi 21 päivänä
helmikuuta 2012 toisesta Kreikan talouden sopeuttamisohjelmasta. Poliittisia
ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen talouspolitiikkojen
täytäntöönpano vähentää osaltaan Kreikan julkista velkaa vuoteen 2020 mennessä
117 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sovittiin, että julkinen sektori
rahoittaa ohjelmaa 130 miljardilla eurolla vuoteen 2014 saakka ensimmäisessä
rahoitusohjelmassa sidottujen määrien lisäksi.
(9)       Erien vapauttaminen perustuu
siihen, että noudatetaan määrällisiä tulosindikaattoreita ja annetaan
myönteinen arvio edistymisestä niiden arviointiperusteiden noudattamisessa,
jotka vahvistetaan 12 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa neuvoston päätöksessä
2011/734/EU (sellaisena kuin se on muutettuna 8 päivänä marraskuuta 2011 ja 13
päivänä maaliskuuta 2012) sekä talouspoliittiset ehdot vahvistavassa
yhteisymmärryspöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin 14 päivänä maaliskuuta
2012.
(10)     Euroopan
rahoitusvakausvälineestä maksettiin Kreikalle uuden rahoitusohjelman
ensimmäisen osan (14,5 miljardia euroa) ensimmäinen erä (5,9 miljardia euroa)
19 päivänä maaliskuuta 2012. Kreikka sai myös 1,6 miljardia euroa IMF:ltä.
Toukokuuhun 2012 mennessä Kreikka on saanut 147,5 miljardia euroa virallista
rahoitusta ensimmäisen ja toisen ohjelman mukaisesti.
(11)     Vuosina 2010 ja 2011 Kreikka
edistyi osittain sopeutusohjelman kunnianhimoisten tavoitteiden täyttämisessä.
Ohjelman täytäntöönpanoa vaikeuttivat useat tekijät: poliittinen epävakaus,
yhteiskunnallinen levottomuus, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät kysymykset
ja pohjimmiltaan taantuma, joka oli paljon ennakoitua syvempi. Merkittäviä
julkisen talouden tavoitteita ei saavutettu, mikä johti täydentävien
vakauttamistoimenpiteiden toteuttamiseen vuosina 2010 ja 2011. Kreikka
kuitenkin onnistui pienentämään merkittävästi julkisen talouden alijäämää
vuonna 2009 vallinneesta 15,8 prosentista suhteessa BKT:hen 9,1
prosenttiin vuonna 2011.
(12)     Komissio antoi 18 päivänä
huhtikuuta 2012 tiedonannon ”Kasvua Kreikkaan”, jossa korostetaan niitä
myönteisiä vaikutuksia, joita talouden sopeuttamisohjelman täysimääräisellä ja
tehokkaalla täytäntöönpanolla voi olla kasvun, investointien ja sosiaalisen
kehityksen käynnistäjänä. Tiedonannossa muistutetaan, että Kreikka voi saada
apua ja käytännön tukea EU:n ja euroalueen jäsenyydestään. Komissio korostaa,
että talouden toisessa sopeuttamisohjelmassa esitettyjen uudistusten
tarkoituksena on palauttaa Kreikan talous kasvu-uralle ja mahdollistaa
työpaikkojen syntyminen sekä luoda oikeudenmukaisempi yhteiskunta. Se toteaa,
että Kreikka saa käyttöönsä runsaasti taloudellista tukea, ja korostaa Kreikan
kumppaneiden, erityisesti komission, valmiutta esittää keinoja maksimoida
alkuvaiheen toimenpiteistä saatava hyöty toimimalla ripeästi ja käyttämällä
hyväksi EU:n tukea.
(13)     Talouskriisi ja sitä seuraavat
julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet ovat vaikuttaneet Kreikan kykyyn
saavuttaa Eurooppa 2020 ‑tavoitteet, erityisesti sosiaaliset tavoitteet.
Kuitenkin rakenneuudistukset, varsinkin työmarkkinoilla, useiden alojen
vapauttaminen ja lukuisat toimenpiteet liiketoimintaympäristön parantamiseksi
osaltaan edistävät kilpailua, kiihdyttävät tuotantoa, lisäävät työllisyyttä ja
vähentävät tuotantokustannuksia, mikä osaltaan edistää työllisyyden kasvua ja
rajoittaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä keskipitkällä aikavälillä.
Talouskriisistä huolimatta Kreikka on jatkanut toimia Eurooppa 2020 ‑ympäristötavoitteiden
saavuttamiseksi.
(14)     Rakennerahastojen strateginen
uudelleenohjelmointi on meneillään ja painopisteenä on nuorisotyöllisyyden ja
(etenkin pk-yritysten) kilpailukyvyn tukeminen. Uusilla toimenpiteillä
lujitetaan toimia työllisyyspassin sekä yleissivistävän ja ammatillisen
koulutuksen osa-alueilla ja helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten
rahoituksen saantia.
(15)     Kreikka on tehnyt useita
sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011
esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen,
kilpailukyvyn lisäämiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja
rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen,
SUOSITTAA, että Kreikka
toteuttaa toimenpiteet, jotka vahvistettiin 12 päivänä heinäkuuta 2011
annetussa neuvoston päätöksessä 2011/734/EU, sellaisena kuin se on muutettuna 8
päivänä marraskuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012, sekä talouspoliittiset
ehdot vahvistavassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin 14
päivänä maaliskuuta 2012.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s.1.
[2]               COM(2012) 307 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26. huhtikuuta
2012.


Avis juridique important

|

52004SC0799

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Kyproksen lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2004/0799 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007(komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että osallistumattomien jäsenvaltioiden, toisin sanoen jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisen säännöllisen monenvälisen valvonnan suorittamiseksi.[1]  EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htmTämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvoston on ohjelmaa tarkasteltuaan annettava siitä lausunto. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita neuvosto voi tarkastella samaa menettelyä noudattaen.EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneillä kymmeneen maahan sovelletaan poikkeusta, joten ne eivät vielä osallistu yhteiseen rahaan. Ne sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmat 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäiset tarkistetut ohjelmat vuoden 2004 loppupuolella.Kyproksen lähentymisohjelma vuosiksi 2004-2007 toimitettiin 24. toukokuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon kevään 2004 ennusteet ja noudattaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä [2] samoin kuin periaatteita, jotka on vahvistettu finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille [3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:[2]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[3]  KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Kyproksen ensimmäinen lähentymisohjelma vuosiksi 2004-2007 toimitettiin 24. toukokuuta 2004. Ohjelman mukaan Kypros aikoo ottaa euron käyttöön vuoteen 2007 mennessä ja osallistua ERM II:een varhaisessa vaiheessa ja täyttää näin ollen alijäämää ja julkista velkaa koskevat lähentymiskriteerit vuodesta 2005 alkaen.On heti huomautettava, että Kyproksen talouden kehitys on edelleen poikkeuksellisen epävarmaa. Saaren mahdollisesti yhdistyessä uudelleen sen taloudellinen tilanne muuttuisi perusteellisesti. Lähentymisohjelmassa käsitellään lyhyesti eräitä ratkaisematta olevia monitahoisia ongelmia, jotka koskevat Annanin jälleenyhdistymissuunnitelman taloudellisia ja institutionaalisia seikkoja, ja siinä arvioidaan lyhyesti yhdistymisen makrotaloudellisia vaikutuksia talousarvioon.Ohjelma noudattaa suurelta osin käytännesääntöjen tietovaatimuksia. [4][4]  Kyproksen lähentymisohjelman tekstirakenne ei ole kaikilta osin käytännesääntöjen liitteessä 2 vahvistetun mallirakenteen mukainen. Lähentymisohjelmassa on neljä lukua seitsemän sijaan, ja siinä on yhdistetty mallin lukuihin 3, 5 ja 7 sekä lukuihin 4 ja 6 sisältyvät seikat. Taulukoissa on annettu tiedot ainoastaan KHI-inflaatiosta, ei YKHI-inflaatiosta.Julkisen talouden alijäämä kasvoi 6,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja ylitti näin perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon, kun taas julkinen velka kasvoi 72,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Komissio aloitti Kyproksen osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. Talous- ja rahoituskomitea antoi lausunnon kyseisestä kertomuksesta 25. toukokuuta. Neuvoston tarkoituksena on päättää [5. heinäkuuta 2004] komission kahden suosituksen perusteella, että Kyproksella on liiallinen alijäämä, ja antaa Kyprokselle suositukset tämän tilanteen lopettamiseksi.Lähentymisohjelma muodostaa perustan julkisen talouden vakauttamissuunnitelmalle ja makrotaloudelliselle skenaariolle kaudeksi 2004-2007. BKT:n kasvun ja inflaation arvioidaan vuosina 2004-2005 olevan lähellä komission kevään 2004 ennustetta. BKT:n arvioitu kasvu keskipitkällä aikavälillä perustuu viennin piristymiseen (erityisesti matkailu, joka on yksi tärkeimmistä talouden tekijöistä) ja kotitalouksien kotimaisen kysynnän vahvistumiseen. BKT:n arvioitu kasvu, keskimäärin 4,4 prosenttia, näyttää mahdolliselta kun otetaan huomioon myös aikaisempi kehitys ja matkailualan elpyminen kansainvälisten kriisien jälkeen.Edellä kuvatun skenaarion (ns. keskeinen skenaario) lisäksi ohjelmaan sisältyy kolme makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa vaihtoehtoista skenaariota: "ylempi" skenaario, "alempi" skenaario ja "korkeampien korkojen" skenaario, joissa esitetään erilaisia arvioita BKT:n keskimääräisestä kasvusta (+/-0,5 prosenttiyksikköä) ja korkeammista koroista (+0,5 prosenttiyksikköä). Ns. keskeisessä skenaariossa esitettyjä ohjelmaennusteita käytetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita, koska käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen skenaario näyttää kuvastavan uskottavia kasvuarvioita.Inflaation nousupiikki 2,8 prosentista vuonna 2002 4,0 prosenttiin vuonna 2003 johtui ensi sijassa kertaluonteisista tekijöistä, kuten alv:n korotuksista alv-asteen yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Huolimatta vuonna 2004 parantuneesta kasvusta, inflaatiopaineiden odotetaan olevan edelleen vähäisiä ja inflaation odotetaan laskevan 2 prosenttiin vuonna 2004 ja säilyvän tällä tasolla vuoteen 2007 saakka. Ohjelman mukaan nykyinen rahapoliittinen kehys, jossa on ERM II:n tyyppinen kurssisidonnaisuus euroon, säilytetään euron käyttöönottoon saakka.Julkisen talouden vakauttamisohjelman ensisijaisina tavoitteina on ensiksi supistaa julkisen talouden alijäämä, jonka arvioidaan vuonna 2004 olevan 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä ja sen jälkeen alle 2 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Toiseksi tavoitteena on parantaa merkittävästi perusjäämää, joka noussee vuoden 2004 arvioidusta 1,6 prosentin alijäämästä 2 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä, ja kolmanneksi kääntää kasvava velkasuhde laskuun supistamalla sitä vuodesta 2004 ohjelmakauden loppuun ulottuvalla jaksolla 75,2 prosentista alle 69 prosenttiin. Vuotta 2003 koskevaan liittymistä valmistelevaan talousohjelmaan verrattuna julkisen talouden vakauttamissuunnitelmassa lykätään etupainotteista sopeutusta vuodesta 2004 vuoteen 2005 ja lisätään sitä. Alijäämän kehitys vuosina 2005-2006 olisi näin ollen suurelta osin liittymistä valmistelevan talousohjelman mukainen. Tätä varten lähentymisohjelmassa esitetään joukko ensisijaisesti rakenteellisia toimenpiteitä tulojen lisäämiseksi ja menojen hillitsemiseksi, sillä suurin osa edellisvuosien poikkeamista johtui nimenomaan menoista. Tuloilla ja menoilla on lähes yhtä suuri alijäämää supistava vaikutus. Alijäämä vähenee lähes 5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kaudella 2004-2007.Ohjelmassa esitetty sopeutussuunnitelma kuvastaa hallituksen sitoumusta parantaa julkista taloutta euron käyttöönottamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Tämä on tärkein syy julkisen talouden sopeutuksen huomattavaan etupainotteisuuteen, jonka avulla julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Kun otetaan huomioon sopeutuksen suuruus ja Kyproksen vaihteleva menestys julkisen talouden vakauttamisessa, alijäämän supistaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä on haastava tavoite. Suunniteltujen toimenpiteiden lukumäärä on suhteellisen suuri, mutta kunkin toimenpiteen säästö- tai tulovaikutus on melko pieni. Tätä voidaan pitää eräänlaisena "riskin hajauttamisena", mutta monien toimenpiteiden yhtäaikainen käyttöönotto saattaa vaikeuttaa niiden toteuttamista sekä käytännössä että poliittisesti. Lähentymisohjelmassa huomautetaan myös, että hallitus sitoutuu edelleen "tarvittaviin lisätoimenpiteisiin" alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän merkittävän sopeutuksen vuoksi vuosien 2006-2007 sopeutukset ovat huomattavasti pienemmät (noin 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa) ja niiden saavuttaminen lienee suhteellisen ongelmatonta.Ohjelman mukaan velan suhde BKT:hen on suurimmillaan vuonna 2004 (75,2 prosenttia) ja supistuu sitten 68,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Tämä huomattava supistuminen johtuu ensi sijassa vahvasti positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimellisestä vuosikasvusta, joka ylittää julkisen velan keskimääräisen nimelliskoron vuosina 2005-2007. Kuten mainittiin, perustana oleva BKT:n kasvuskenaario ei ole mahdoton, mutta velan arvioitu kehitys suhteessa BKT:hen riippuu melko kunnianhimoisesta etupainotteisesta julkisen talouden vakauttamisesta vuonna 2005.Ohjelmassa käsitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään työvoima-, hyödyke- ja pääomamarkkinapolitiikkoihin sekä politiikkoihin, joiden tarkoituksena on monipuolistaa Kyproksen taloutta kohti suurempaa arvonlisää tuottavia toimintoja ja osaamistaloutta. Siinä huomautetaan lisäksi (ilman erityisiä yksityiskohtia) aikeesta parantaa julkishallinnon tehokkuutta. Ohjelmassa ei kuitenkaan esitetä näiden politiikkojen vaikutusta talousarvioon (rakenteellisista uudistuksista aiheutuvien kustannusten osuus talousarviosta ei liittymistä valmistelevan vuoden 2003 talousohjelman mukaan ollut merkittävä, noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen kaudella 2003-2006). Kuten ohjelmassa huomautetaan, nämä politiikat ovat enimmäkseen jatkoa edellisissä liittymistä valmistelevissa talousohjelmissa esitetylle uudistusstrategialle, ja ohjelmassa katsotaan perustellusti, että erilaiset rakenteelliset politiikat liittyvät toisiinsa ja tukevat toisiaan. Ohjelmassa esitetyt tämän alan politiikat näyttävät näin ollen kohtuullisilta, vaikka kokemus on joskus osoittanut, että erityisesti eräiden hyödykemarkkinoiden vapauttamisessa on ollut viipeitä.Vaarana on, että Kyproksen julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön vanhenemisesta aiheutuvien kustannusten kattamisen vuoksi. Vaikka terveydenhoitojärjestelmää aiotaan uudistaa vuonna 2006, eläkejärjestelmän uudistustoimet ovat vasta alkuvaiheessa. Näiden uudistusten ja riittävän perusjäämän varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen on olennaista julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle.Taulukko 1: Tärkeimpien makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu>TAULUKON PAIKKA>Komissio on hyväksynyt tämän arvion perusteella oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Kyproksen lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Kyproksen lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,[5]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htmottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli 5 päivänä heinäkuuta 2004 Kyproksen lähentymisohjelmaa, joka kattaa kauden 2004-2007. Ohjelma noudattaa suurelta osin vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia.Ohjelman perustana olevan finanssipoliittisen strategian tavoitteena on supistaa vuoteen 2005 mennessä julkisen talouden alijäämä vuoden 2003 6,3 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen Maastrichtissa asetetun alijäämärajan noudattamiseksi vuoteen 2005 mennessä ja edelleen 2,2 prosenttiin vuonna 2006 ja 1,6 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Tätä varten lähentymisohjelmassa esitetään ylijäämäisen perusjäämän luomista kasvattamalla vuoden 2004 perusjäämää, jonka on arvioitu olevan -1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi kasvavaa velan suhdetta BKT:hen supistetaan merkittävästi vuoden 2004 75,2 prosentista alle 69 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Tätä tukee joukko ensi sijassa rakenteellisia toimenpiteitä, joilla hillitään menoja ja lisätään tuloja suurin piirtein samassa määrin. Toimenpiteet toteutetaan suurelta osin vuodesta 2005 lähtien.Ohjelma keskittyy tulojen lisäämiseen ja menojen hallintaan, sillä suurin osa aikaisemmista poikkeamista on johtunut nimenomaan menoista. Ohjelmassa esitetty sopeutussuunnitelma kuvastaa hallituksen sitoumusta parantaa julkista taloutta euron käyttöönottamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Tämä on tärkein syy julkisen talouden sopeutuksen huomattavaan etupainotteisuuteen, jonka avulla julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamisen vaihteleva menestys, tämä tavoite näyttää melko kunnianhimoiselta.Ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu 3,5 prosentista 4,5 prosenttiin vuosina 2004-2007, näyttää heijastavan uskottavia kasvuoletuksia. Myös inflaatioennuste vaikuttaa realistiselta. Ohjelmaan sisältyy neljä erilaista skenaariota makrotalouden ja julkisen talouden ennusteille: "keskeinen" skenaario, "ylempi" skenaario, "alempi" skenaario ja "korkeampien korkojen" skenaario. Ns. keskeinen skenaario katsotaan viiteskenaarioksi julkista taloutta koskevien ennusteiden osalta, koska käytettävissä olevien tietojen mukaan se näyttää heijastavan uskottavia kasvuoletuksia.Ohjelman mukaan alijäämä supistuu 3 prosentin viitearvoon (alle 3 prosentin viitearvon) suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja pienenee sen jälkeen, vaikka nämä tavoitteet eivät ole yhdenmukaiset ohjelmakaudella lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman kanssa.Julkisen talouden toteutuma voi olla arvioitua huonompi. Erityisesti julkisen talouden alijäämän supistamistavoite vuodeksi 2005 ja Kyproksen aikaisempi menestys julkisen talouden vakauttamisessa tekevät tehtävästä erityisen kunnianhimoisen. Näin ollen ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei ehkä riitä alijäämän supistamiseksi 3 prosentin viitearvoon (tai sen alle) suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Se ei ehkä myöskään tarjoa riittävää varmuusmarginaalia raja-arvon ylittymisen estämiseksi normaaleissa taloussuhdanteiden vaihteluissa.Ohjelman mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen on suurimmillaan 75,2 prosenttia vuonna 2004 ja supistuu sen jälkeen lähes 7 prosenttiyksikköä 68,4 prosenttiin suhteessa BTK:hen vuoteen 2007 mennessä. Tämä huomattava supistuminen johtuu ensi sijassa vahvasti positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta, joka ylittää julkisen velan korkomaksut vuosina 2005-2007. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisa kuin on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut alijäämätavoitteiden toteuttamiseen liittyvät riskit.Vaarana on, että Kyproksen julkinen talous joutuu epätasapainoon väestön vanhenemisesta aiheutuvien kustannusten kattamisen vuoksi. Vaikka terveydenhoitojärjestelmää aiotaan uudistaa vuonna 2006, eläkejärjestelmän uudistustoimet ovat vasta alkuvaiheessa. Näiden uudistusten ja riittävän perusjäämän varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen on olennaista julkisen talouden saattamiseksi kestävälle pohjalle.Neuvosto päätti [5 päivänä heinäkuuta 2004] komission suositusten perusteella, että Kyproksella on perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä ja antoi 104 artiklan 7 kohdan nojalla Kyprokselle suosituksia tilanteen lopettamiseksi. Suosituksissa neuvosto esittää politiikkaa koskevat neuvonsa.Kyproksen lähentymisohjelman tärkeimmät ennusteet>TAULUKON PAIKKA>