               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen sopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen 1 luvun liitteessä I-A vahvistetun siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevan voimassa olevan tariffikiintiön muuttamisesta sekä samassa liitteessä vahvistetun muita siipikarjan paloja koskevan voimassa olevan tullijärjestelmän muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välistä assosiaatiosopimusta
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, on sovellettu väliaikaisesti 1. tammikuuta 2016 alkaen, ja se tuli täysimääräisesti voimaan 1. syyskuuta 2017. Sopimuksessa muun muassa määrätään kahdenväliseen tavarakauppaan sovellettavista etuuskohtelun mukaisista ehdoista.

                  Vuoden 2016 puolivälistä alkaen Ukrainasta on tuotu EU:hun yhä enemmän uudentyyppisiä siipikarjan paloja sopimuksen mukaisen etuuskohtelun puitteissa.
                     2
                   Uusi palatyyppi käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut. Viimeksi mainitut muodostavat vain hyvin pienen osan palan kokonaispainosta. Vähäisen muuntamisen jälkeen tällaista palaa voidaan pitää EU:ssa kaupan siipikarjan rintana. Näitä paloja tuodaan pääasiassa tullinimikkeellä CN 0207 13 70 (”muut palat, tuoreet”), ja niitä on tullut EU:hun vähäisessä määrin myös tullinimikkeellä CN 0207 14 70 (”muut palat, jäädytetyt”). Sopimuksen mukaan näihin kahteen tullinimikkeeseen kuuluvia tuotteita voidaan tuoda EU:n markkinoille tullitta ja ilman määrällisiä rajoituksia.

                  On syytä korostaa, että perinteisiin siipikarjan rintapaloihin (CN 0207 13 50 tai CN 0207 14 50) sovelletaan määrällisesti rajoitettua tariffikiintiötä nollatullilla (tällä hetkellä tariffikiintiö on 17 600 tonnia, ja se nousee 20 000 tonniin vuoteen 2021 mennessä)
                     3
                  , ja kiintiön ylittävään osaan sovelletaan suosituimmuustulleja.

                  Sopimusneuvottelujen aikana ei ollut todettavissa eikä ennakoitavissa, että tämäntyyppisten siipikarjan palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti. Tämä kehitys vaarantaa siipikarjan rintapalojen sopimuksenmukaisen tullisuojan ja saattaa horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa.

                  Ehdotuksen tavoitteena on luvan antaminen aloittaa neuvottelut sopimuksen muuttamiseksi, jotta Ukrainasta EU:hun suuntautuvaa siipikarjanlihan tuontia voidaan hallita paremmin ja varmistaa toisaalta tavoitteeksi asetettu EU:n tuottajien suoja.

                  Suunnitellussa muutoksessa on tarkoitus sisällyttää kaksi tullinimikettä (CN 0207 13 70 ja 0207 14 70) voimassa olevaan tariffikiintiöön, joka on nykyisin 17 600 tonnia ja nousee 20 000 tonniin vuonna 2021 (järjestysnumero 09.4273), jolloin kiintiön kokoa on määrä tarkistaa. Tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 tapahtuvaan, kiintiön ylittävään tuontiin on määrä soveltaa suosituimmuustulleja.

                  Kiintiön/kiintiöiden uuden koon määrittämiseksi on aiheellista tarkastella tullinimikkeisiin CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kuuluvien siipikarjatuotteiden Ukrainasta EU:hun suuntautunutta tuontia volyymin mukaan heinäkuun 2017 ja kesäkuun 2018 välisenä aikana. Lisäksi on otettava huomioon kaupan todennäköinen kasvu.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tavoitteena on luoda vakaa ja ennustettavissa oleva sopimuksen mukainen siipikarjanlihan kaupankäyntiympäristö sekä varmistaa Ukrainan kanssa käytävän kaupan järkevä ja hallittu kasvu. Tämä on sopusoinnussa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan tavoitteen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 206 artiklassa mainitun, maailmankaupan sopusointuista kehitystä koskevan tavoitteen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Edellä kuvatut tavoitteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaisten yhteiselle maatalouspolitiikalle asetettujen tavoitteiden mukaisia, joihin sisältyy markkinoiden vakauttaminen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Käsillä oleva ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevien tullien sekä tariffikiintiömyönnytysten muuttaminen on kyseisen sopimuksen tapauksessa ainoa keino ratkaista edellä kuvattu ongelma ja saavuttaa tämän ehdotuksen tavoite.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Eri sidosryhmät, muun muassa Euroopan siipikarjanliha-alan edustajat, ovat esittäneet komissiolle huolestuneita kannanottoja näiden uudentyyppisten siipikarjan palojen unioniin suuntautuvasta tuonnista, joka koostuu lähinnä Ukrainasta tuotavasta siipikarjan rintalihasta. Komissio on seurannut tarkasti siipikarjanlihan tuontia Ukrainasta ja analysoinut perusteellisesti asiaan liittyviä sidosryhmien väitteitä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio on ollut yhteydessä eri sidosryhmiin, jotka ovat esittäneet näkemyksiään tietyistä markkinoille pääsyä koskevista kysymyksistä, joiden taustalla on tulleitta tapahtuva siipikarjanlihan tuonti Ukrainasta.

               •Vaikutustenarviointi

               Tähän ehdotukseen ei liity vaikutustenarviointia.

               Uudenlaisten palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti, kuten ”Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet” -kohdassa selostetaan. Kyseiseen tuontiin ei kohdistu määrällisiä rajoituksia, minkä vuoksi se saattaa vaarantaa sopimuksessa siipikarjan rintalihalle tariffikiintiöiden muodossa myönnetyn suojan ja horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa. Sen vuoksi on kiireellisesti löydettävä ratkaisu tähän tilanteeseen. Komissio on saanut Euroopan parlamentin jäseniltä ja Euroopan siipikarjanliha-alan edustajilta lukuisia kirjallisia kysymyksiä, joissa pyydetään ratkaisemaan tilanne.

               Tullinimikkeisiin CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kuuluvien tuotteiden tuonti EU:hun oli viimeksi kuluneina täysinä kalenterivuosina 2016 ja 2017 tuontiarvoltaan yhteensä 43,9 miljoonaa euroa. Tämä on 23,9 prosenttia Ukrainasta EU:hun vuosina 2016 ja 2017 suuntautuneesta siipikarjanlihan kokonaistuonnista ja 1,1 prosenttia EU:hun kaikista kolmansista maista kyseisinä kahtena kalenterivuotena suuntautuneesta siipikarjanlihan tuonnista.

                  Ehdotetulla toimenpiteellä liitetään tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt” tapahtuva nykyinen tulliton tuonti Ukrainasta tulevan siipikarjanlihan tuonnin voimassa olevaan tariffikiintiöön. Toisin sanoen ehdotetulla toimenpiteellä vakautetaan EU:hun Ukrainasta suuntautuva siipikarjanlihan nykyinen tuonti, eikä toimenpiteestä ole määrä aiheutua muita vaikutuksia kahdenväliseen kauppaan.

                  Samaan aikaan kun Ukrainasta tuleva tuonti lisääntyi, tuonti Brasiliasta, joka kuuluu tärkeimpiin siipikarjanlihaa toimittaviin kolmansiin maihin, väheni, lähinnä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä. EU:n markkinat pystyttiin pitämään tasapainossa tässä erityistilanteessa.

                  Ukrainassa on jo nykyisellään merkittävä siipikarja-alan tuotantokapasiteetti, joka kasvaa koko ajan. Onkin todennäköistä, että tuonti EU:hun lisääntyy tuntuvasti, jos ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt” -nimikkeiden tulliton pääsy säilyy sopimuksessa. Jos näille nimikkeille ei aseteta uudelleen tullia, Ukrainan siipikarja-alalla olisi edelleen rajoittamaton pääsy siipikarjan rintalihan markkinoille EU:ssa. Nämä riskit johtaisivat hintahäiriöihin ja horjuttaisivat tuotannon ja tuonnin välistä tasapainoa EU:n siipikarjanlihamarkkinoilla.

                  •
                        Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotetulla toimenpiteellä ei pitäisi olla vaikutusta EU:n talousarvioon siten, että se merkitsisi menetettyjä tulleja siipikarjanlihan korotetun tariffikiintiön käyttöönoton seurauksena. On tarkoitus, että kiintiön lisäys vastaa suurelta osin unioniin tällä hetkellä tullitta tuotavan siipikarjanlihan vuosittaista tuontia.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Komissio seuraa tiiviisti siipikarjanlihan tuontia kolmansista maista. Seurannan ansiosta komissio havaitsi ajoissa kyseisten siipikarjanlihan uudentyyppisten palojen tulleitta tapahtuvan tuonnin. Komissio seuraa edelleen tiiviisti siipikarjanlihan tuontia.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ehdotus koskee neuvoston lupaa, jonka nojalla komissio voi neuvotella EU:n puolesta sopimuksen muuttamisesta.

                  SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti ehdotetaan, että Euroopan unionin neuvosto nimeää kauppapoliittisen komitean komiteaksi, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

                  Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

                  Komissio suosittelee, että neuvotteluohjeet julkaistaan heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen sopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen 1 luvun liitteessä I-A vahvistetun siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevan voimassa olevan tariffikiintiön muuttamisesta sekä samassa liitteessä vahvistetun muita siipikarjan paloja koskevan voimassa olevan tullijärjestelmän muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välistä assosiaatiosopimusta
                  4
               , jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2016, ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.

               (2)Vuoden 2016 puolivälistä alkaen Ukrainasta on tuotu EU:hun uudentyyppisiä siipikarjan paloja tullinimikkeillä CN 0207 13 70 (”muut palat, tuoreet”) ja CN 0207 14 70 (”muut palat, jäädytetyt”). Niiden tuonti on kasvanut jyrkästi niin, että vuoden 2018 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana tuontimäärä oli 25 000 tonnia. Mainittuihin tullinimikkeisiin kuuluvia tuotteita voidaan sopimuksen mukaan tuoda EU:n markkinoille tullitta ja ilman määrällisiä rajoituksia.

               (3)Uudentyyppinen siipikarjan pala käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut, ja unionissa toteutetun vähäisen muuntamisen jälkeen sitä voidaan pitää unionissa kaupan siipikarjan rintana. Jos tällaisten palojen tuontia ei rajoiteta, on vaarana, että vesitetään sopimuksen mukaisia ehtoja, joilla perinteisiä siipikarjan rintapaloja voidaan tuoda unioniin, erityisesti tariffikiintiön muodossa asetettuja määrällisiä rajoituksia.

               (4)Sen vuoksi olisi aloitettava neuvottelut sopimuksen tekemisestä Ukrainan kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen muuttamisesta siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevan tullijärjestelmän ja tariffikiintiön osalta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa neuvotella unionin puolesta assosiaatiosopimuksen 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon muuttamisesta kahden tullinimikkeen, CN 0207 13 70 ja CN 0207 14 70 ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt”, osalta sekä assosiaatiosopimuksen liitteen I-A lisäyksessä vahvistetun siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevan tariffikiintiön muuttamisesta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [....] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi sen jälkeen kun ne on hyväksytty.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

                     (2)

                        Näiden palojen tuonti oli vuoden 2018 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana alustavien tietojen mukaan yhteensä 25 000 tonnia.

                     (3)

                        Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2078, annettu 18 päivänä marraskuuta 2015 (EUVL L 302, 19.11.2015, s. 63).

                     (4)

                        EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen sopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen 1 luvun liitteessä I-A vahvistetun siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevan voimassa olevan tariffikiintiön muuttamisesta sekä samassa liitteessä vahvistetun muita siipikarjan paloja koskevan voimassa olevan tullijärjestelmän muuttamisesta

               LIITE

               (1)Komission olisi aloitettava neuvottelut Ukrainan kanssa assosiaatiosopimuksen muuttamisesta sen varmistamiseksi, että siipikarjanlihan tuonti Ukrainasta unioniin tapahtuu sellaisilla edellytyksillä, joilla turvataan EU:n tuottajien asianmukainen suoja.

               (2)Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komission olisi käytävä neuvottelut seuraavien muutosten aikaansaamiseksi assosiaatiosopimukseen:

               –Kahden tullinimikkeen, CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt”, sisällyttäminen nykyiseen siipikarjanlihan tariffikiintiöön (järjestysnumero 09.4273), jonka unioni on avannut Ukrainan hyväksi.

               –Unionin Ukrainan hyväksi avaaman siipikarjanlihaa koskevan tariffikiintiön (järjestysnumero 09.4273) määrän korottaminen tämän seurauksena.

               –Tullinimikkeitä 0207 13 70 ja 0207 14 70 koskevan suosituimmuustullin 100,8 euroa/100 kg/net käyttöön ottaminen siipikarjanlihan tariffikiintiön (järjestysnumero 09.4273) ylittävälle tuonnille Ukrainasta.

               (3)Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tarvittaessa ongelmista, joita voi esiintyä neuvottelujen aikana.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.9.2013
            COM(2013) 628 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            valtuutuksen antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisestä kokonaisvaltaisesta tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) ja jolla säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Sveitsin valaliitto, jäljempänä 'Sveitsi', ilmaisi 7. maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä assosioitumiskiinnostuksensa.

               Sveitsi näyttää täyttävän assosioitumisedellytykset, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta "Horisontti 2020" (2014–2020)
                  1
                annetun ehdotuksen 7 artiklassa sekä neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018)
                  2
                annetun ehdotuksen 5 artiklassa.

               Sveitsi on vuodesta 2004 lähtien ollut assosioituneena EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin. Sveitsin assosioituminen EU:n puiteohjelmiin on ollut EU:n kannalta hyödyllistä, koska se on lisännyt Euroopan unionin ja sveitsiläisten yksiköiden välistä tutkimusyhteistyötä erityisesti tieto- ja viestintäteknologian, terveyden sekä nanotieteiden aloilla. Sveitsi toimii aktiivisesti myös 185 artiklan mukaisissa aloitteissa ja osallistuu niiden rahoittamiseen. Ottaen lisäksi huomioon, että Sveitsillä on erittäin tasokkaita laboratorioita ja ydinfissio- ja fuusiotutkimuslaitoksia, sillä voidaan katsoa olevan hyvät valmiudet toimia erinomaisena kumppanina Euratomin tutkimuksessa.

               Sveitsi on viimeksi assosioitunut Euroopan yhteisön seitsemänteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan (2007–2013) Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen perusteella
                  3
               .

               Sveitsi on ainoa kolmas maa, joka on assosioitunut Euratomin tutkimusohjelman kaikkiin osiin. Se on vuodesta 1979 lähtien ollut assosioituneena Euratomin puiteohjelmien fuusioenergiaa koskevaan aihealueeseen Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä vuonna 1978 tehdyn hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevan yhteistyösopimuksen
                  4
                perusteella. Tätä sopimusta on sen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilman eri toimenpiteitä sovellettu Euratomin myöhemmin tekemiin ohjelmapäätöksiin.

               Sveitsin assosioitumista Euratomin puiteohjelman fissio-osuuteen ja Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalan toimintaan säännellään Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevalla sopimuksella, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013). Ohjelma tuli voimaan 12. joulukuuta 2012 ja sitä sovelletaan 31. joulukuuta 2013 asti.

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisellä uudella sopimuksella olisi koottava yhteen ja määriteltävä kokonaisvaltaisesti ehdot ja edellytykset Sveitsin assosioitumiselle Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ja kyseistä puiteohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan, samoin kuin sen osallistumiselle ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020. Uudella sopimuksella korvattaisiin näin ollen vuoden 1978 fuusioalan yhteistyösopimus. Tähän on useita perusteita.

               Nykyinen järjestelmä, jossa Sveitsi on assosioitunut EU:n ja Euratomin puiteohjelmiin useilla eri sopimuksilla, ei ole selkeä. Kahteen eri sopimukseen perustuva assosioituminen Euratomin puiteohjelmaan saattaisi johtaa tilanteeseen, jossa Sveitsin assosioituminen koskisi ainoastaan tiettyä kyseisen puiteohjelman osaa.

               Vuoden 1978 fuusioalan yhteistyösopimuksen terminologia on vanhentunutta eikä se enää vastaa niitä rahoitusvälineitä, joita komissio esittää ehdotuksessa neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018)
                  5
               .

               Fuusioalan yhteistyösopimuksen mukaan Euratomin ohjelman fuusiotoimintaan kohdistettuihin Sveitsin rahoitusosuuksiin sovelletaan suotuisampaa laskuperustetta kuin muihin Euratomin ohjelmien osioihin tai EU:n puiteohjelmaan. Tällainen erityiskohtelu myönnetään Euroopan talousalueen EFTA-valtioille niiden assosioituessa EU:n puiteohjelmaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sveitsi ei kuulu Euroopan talousalueeseen. Sveitsin rahoitusosuuksiin fuusioalan yhteistyösopimuksen mukaisesti sovellettavaa laskuperustetta ei ole sittemmin tarkistettu, koska mainittu sopimus ulotettiin ilman eri toimenpiteitä koskemaan myös myöhempiä Euratomin puiteohjelmia. Sveitsin assosioitumisen ehdot ja edellytykset, jotka perustuvat fuusioalan yhteistyösopimukseen, olisi neuvoteltava uudelleen.

               Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi olisi Sveitsin assosioitumista EU:n ja Euratomin puiteohjelmiin sekä ITER-hankkeeseen säänneltävä yhdellä kokonaisvaltaisella sopimuksella.

               Uuden sopimuksen neuvotteluissa pyritään vahvistamaan yhdenmukainen laskuperuste puiteohjelmia ja ITER-hankkeita koskevan Sveitsin rahoitusosuuden laskemiseksi. Sen lisäksi neuvottelut tarjoavat mahdollisuuden ottaa käyttöön uusi menettely, jolla sopimusta voidaan tarkastella uudelleen kolmen täytäntöönpanovuoden kuluttua. Tähän menettelyyn sisältyisi myös ohjelmien rahoitusosuuksien uudelleenarviointi. Tarkoituksena on ottaa tällainen uudelleentarkastelua koskeva lauseke käyttöön kaikkien puiteohjelmiin tulevaisuudessa assosioituvien kolmansien maiden osalta.

               Uutta sopimusta ei tehdä ennen kuin Horisontti 2020 -ohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma on hyväksytty ja ITER-hankkeen (2014–2020) rahoituspäätös on tehty. Uutta sopimusta olisi voitava soveltaa väliaikaisesti 1. tammikuuta 2014 alkaen.

               Ehtona näiden neuvottelujen tuloksena saatavan uuden sopimuksen allekirjoittamiselle on kuitenkin, että parhaillaan käytävissä, erinäisiä EU:n ja Sveitsin yleisiin suhteisiin liittyviä avoimia kysymyksiä koskevissa keskusteluissa päästään tyydyttävään tulokseen. Erityisesti mainittakoon maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen. Uudessa sopimuksessa olisi myös määrättävä, että sen voimassaolo päättyy ilman eri toimenpiteitä, jos EU:n ja Sveitsin välinen sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta päättyy tai Sveitsi ei kuuden kuukauden kuluessa sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta toimita tiedonantoa, joka on edellytyksenä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta Sveitsin kanssa tehdyn sopimuksen laajentamista koskemaan Kroatiaa koskevan pöytäkirjan voimaantulolle.

               EU:n ja Sveitsin välisiin suhteisiin liittyy muitakin kysymyksiä, mutta sopimuksen päättyminen ilman eri toimenpiteitä on sidoksissa nimenomaan henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen ja pöytäkirjaan, jolla Kroatia sisällytetään tähän sopimukseen. Kyseisellä sopimuksella on näet suoraa ja huomattavaa vaikutusta EU:n jäsenvaltioiden kansalaisiin.

               2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Suositus neuvoston päätökseksi perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohtaan ja Euratom-sopimuksen 101 artiklaan.

               Edellä esitetyistä syistä komissio suosittaa, että neuvosto valtuuttaa komission neuvottelemaan Sveitsin valaliiton kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan sekä Euratom-sopimuksen 101 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisestä kokonaisvaltaisesta tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018), ja jolla säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               valtuutuksen antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisestä kokonaisvaltaisesta tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) ja jolla säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisen kokonaisvaltaisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksi; sopimuksella assosioidaan Sveitsin valaliitto tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) sekä säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välinen kokonaisvaltainen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) ja jolla säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet esitetään liitteessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               LIITE

               NEUVOTTELUOHJEET
                  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) ja jolla säännellään Sveitsin osallistumista ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020, tekemistä varten

               1.Sopimuksessa olisi määrättävä Sveitsin valaliiton assosioimisesta kaikkiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osiin sekä kaikkiin Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman (2014–2018) osiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen mukaisesti. Sopimuksessa olisi myös määrättävä Sveitsin valaliiton osallistumisesta ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020. Uudella sopimuksella olisi korvattava vuoden 1978 fuusioalan yhteistyösopimus.

               2.Jotta Sveitsin valaliitto voisi osallistua mahdollisimman pian EU:n ja Euratomin puiteohjelman kaikkiin osiin sekä ITER-hankkeeseen assosioituneena maana, sopimuksessa olisi määrättävä sen väliaikaisesta soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.

               3.Komissio pyrkii sisällyttämään uuteen sopimukseen yhdenmukaiset säännöt, joita sovelletaan laskettaessa Sveitsin rahoitusosuutta EU:n ja Euratomin ohjelmiin ja ITER-hankkeeseen. Uudessa sopimuksessa olisi oltava myös lauseke, jonka nojalla sopimuksen täytäntöönpanoa, ohjelmia koskevan Sveitsin rahoitusosuuden uudelleenarviointi mukaan luettuna, voidaan tarkastella uudelleen.

               4.Sopimuksessa olisi oltava EU:n ja Euratomin taloudellisten etujen riittävää suojaamista koskevat määräykset, jotka kattavat taloudellisten tietojen antamisen, tilintarkastukset ja hallinnolliset paikalla tehtävät tarkastukset petosten torjumiseksi, hallinnollisen avun sekä varojen takaisinperinnän. Sopimuksessa olisi tarvittaessa myös määrättävä verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvien esteiden poistamisesta, jotta mahdollistetaan tutkijoiden osallistuminen rajojen yli sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin tutkimushankkeisiin. Tämä koskee erityisesti Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstöä, johon sovelletaan Euroopan unionin henkilöstösääntöjä.

               5.Sopimuksessa olisi määrättävä, että sen voimassaolo päättyy ilman eri toimenpiteitä, jos EU:n ja Sveitsin välinen sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta päättyy.

               6.Sopimuksen soveltaminen päättyy, jos Sveitsi ei kuuden kuukauden kuluessa sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta toimita tiedonantoa, joka on edellytyksenä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta Sveitsin kanssa tehdyn sopimuksen laajentamista koskemaan Kroatiaa koskevan pöytäkirjan voimaantulolle.

                     (1)

                        COM(2011)809/3.

                     (2)

                        COM(2011)812/3.

                     (3)

                        EUVL L 189, 20.7.2007, s. 26.

                     (4)

                        EYVL L 242, 4.9.1978, p. 2.

                     (5)

                        COM(2011)812/3.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvotteluiden aloittamiseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamisesta

               PERUSTELUT

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan kanta, joka esitetään unionin puolesta kansainvälisen sokerijärjestön, jäljempänä ’järjestö’, sokerineuvostossa ja hallintokomiteassa sekä mahdollisissa muissa järjestön perustamissa tilapäisissä elimissä, jotta voidaan keskustella mahdollisista muutoksista vuoden 1992 kansainväliseen sokerisopimukseen, jäljempänä ’sopimus’. Kyseessä ovat suunnitellut keskustelut sopimuksen tarkistamiseksi.

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen uudistaminen

                  Euroopan unioni on kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, osapuoli
                     1
                  .

                  Sopimuksen tarkoituksena on varmistaa tiiviimpi kansainvälinen yhteistyö sokeriin suoraan tai välillisesti liittyvissä asioissa maailmassa ja toimia sokerista käytävien hallitustenvälisten neuvottelujen foorumina, jotta parannettaisiin maailman sokeritaloutta, helpotettaisiin kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman sokerimarkkinoista ja muista makeutusaineista ja edistettäisiin sokerin lisääntynyttä kysyntää erityisesti muuta kuin sen perinteistä käyttöä varten. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1993 kolmivuotiseksi kaudeksi, joka päättyi 31. joulukuuta 1995. Sopimuksen voimassaoloa on sittemmin jatkettu säännöllisin väliajoin kahdella vuodella. Sopimuksen voimassaoloa jatketaan kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä marraskuussa 2017, ja sopimuksen on tarkoitus olla voimassa 31. joulukuuta 2019 saakka
                     2
                  .

                  Sopimuksen 8 artiklan mukaan kansainvälinen sokerineuvosto on elin, joka vastaa kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että kansainvälinen sokerineuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Siinä määrätään myös, että jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, paitsi jos sopimuksessa vaaditaan määräenemmistöä.

                  Sopimuksen 25 artiklan mukaan järjestön jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella järjestön jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti.

                  Sopimus, ja erityisesti jäsenten keskinäinen äänten jakautuminen, joka osaltaan määrää jäsenten maksuosuuden suuruuden, ei enää vastaa todellista tilannetta maailman sokerimarkkinoilla. Tällä hetkellä unioni on selvästi suurin järjestön rahoittaja. Vuodesta 2015 lähtien järjestössä on keskusteltu työryhmätasolla mahdollisuuksista tarkistaa äänten jakautumista. On välttämätöntä, että EU:lla on kanta sopimuksen tarkistamiseen siltä varalta, että järjestössä käydään aktiivisesti tällaisia keskusteluja ja neuvotteluita.

                  Sopimuksen uudistaminen on selkeästi unionin etujen mukaista: sen myötä voidaan ottaa huomioon käytännöt, joita unioni noudattaa muissa kansainvälisissä tuotelautakunnissa, ja kehitys, jota maailman sokerimarkkinoilla on tapahtunut vuodesta 1992. Uudistamisen odotetaan vähintäänkin lisäävän avoimuutta jäsenten äänestysvelvollisuuksien ja maksuosuuksien osalta. Äänten jakautumista järjestössä olisi voitava mitata indikaattoreilla, joita ovat muun muassa ”kauppa”, ”kulutus”, ”tuotanto” ja ”maksukyky”. Maksukykyindikaattoria käytetään Yhdistyneissä kansakunnissa, jotta voidaan ottaa huomioon sokeriin liittyvä kehitysnäkökulma. Tämän indikaattorin avulla suurempi osa taloudellisesta vastuusta voidaan osoittaa jäsenille, jotka myös kykenevät paremmin osallistumaan järjestön talousarvion rahoittamiseen.

                  Komissio voi edistää edellä mainittuja käytäntöjä järjestön muiden jäsenten keskuudessa, mutta koska kyseessä on yksimielisyyteen perustuva järjestö, EU ei voi uudistaa järjestöä yksin. Siksi järjestön kaikkien jäsenten on oltava selkeästi yhtä mieltä siitä, että uudistaminen on sekä mahdollista että toivottavaa. Järjestön kokouksissa ja kahdenvälisissä kokouksissa järjestön muiden jäsenten kanssa komission olisi voitava tehdä aloite neuvotteluiden käynnistämiseksi sopimuksen muuttamisesta ja käydä keskusteluita muiden jäsenten kanssa siltä varalta, että nämä haluavat ottaa johtoaseman uudistusehdotuksiin liittyvässä työssä.

               •Yhdenmukaisuus kansainvälisissä perushyödykelautakunnissa sovellettavan käytännön kanssa

                  Kansainvälisissä perushyödykelautakunnissa, kuten kansainvälisessä viljaneuvostossa ja kansainvälisessä oliivineuvostossa, unioni on neuvotellut sellaisesta äänioikeuksien jakautumisesta ja selkeistä vuosittaisista päivitysmekanismeista, joissa otetaan huomioon unionin suhteellinen painoarvo oliiviöljy-, oliivi- ja viljamarkkinoilla. Kansainvälisessä viljaneuvostossa indikaattoreita ovat ”kauppa”, ”kulutus” ja ”tuotanto”. Tämä on ristiriidassa järjestön käytännön kanssa: sopimuksen nojalla ei ole (vuodesta 1992 lähtien) voinut tehdä mukautuksia, jotka kuvastaisivat jäsenten aseman muutoksia maailman sokeritaloudessa. Sopimuksen muuttamisen yhteydessä olisi aina myös pyrittävä saattamaan järjestön käytännöt niiden käytäntöjen mukaisiksi, joita sovelletaan muissa kansainvälisissä perushyödykelautakunnissa. Lisäksi äänioikeuksien jakautumista ei voida laskea etukäteen jäsenten kesken, vaan laskennan on perustuttava avoimuuteen.  Tätä jo 25 vuotta sovellettua käytäntöä ei voida enää jatkaa, vaan maailman sokeritaloudessa tapahtuneet muutokset on otettava huomioon.

                  Unioni on tällä paraikaa uudistamassa sokeripolitiikkaansa. Sokerintuotantokiintiöiden lakkauttaminen antaa unionin viejille entistä paremmat mahdollisuudet saada jalansijaa maailman sokerimarkkinoilla ja poistaa sokerintuotannon esteet unionista.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Sokeri on arkaluonteinen tuote unionin yhteisen kauppapolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan kannalta.  Unionin käymissä kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa sokeri on keskeisellä sijalla, ja komissio seuraa tarkkaan sekä sen tuotantoa että kauppaa. Sokeri on myös tärkeä hyödyke monissa kehitysmaissa, ja sokerin kehitysnäkökulmalla on suurta merkitystä yhteisen kauppapolitiikan alalla. Järjestö on puolueeton foorumi, jolla voidaan keskustella sokeriin liittyvistä kysymyksistä laajassa jäsenpaneelissa. Maailman sokerimarkkinoilla tapahtuvan kehityksen seuraaminen edistää markkinoiden hallintamahdollisuuksia yhteisen maatalouspolitiikan alalla.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               2.1.Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 kohdassa määrätään luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi ja – suunnitellun sopimuksen alasta riippuen – unionin neuvottelijan tai neuvotteluryhmän johtajan nimeämisestä. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdassa määrätään, että neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

                  Kansainvälinen sokerineuvosto on sopimuksella perustettu elin. Sopimuksen 44 artiklan mukaan kansainvälinen sokerineuvosto voi määräenemmistöllä antaa järjestön jäsenille suosituksen sopimuksen muuttamiseksi. Jos määräenemmistöä ei voida muodostaa, ehdotusta sopimuksen muuttamiseksi ei voida esittää. Sopimukseen ei sisälly muita keinoja käynnistää muutoksia. Tämän seurauksena ainoa vaihtoehto, joka niillä järjestön jäsenillä on käytettävissä, jotka eivät halua säilyttää senhetkistä tilannetta, on vastustaa sopimuksen jatkamista uudella kaksivuotiskaudella, mikä vastaa järjestöstä eroamista.

                  Suunniteltu säädös, jota koskeva kanta esitetään unionin puolesta, saattaa johtaa sopimuksen institutionaalisten rakenteiden muuttamiseen.

                  Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               2.4.Päätelmä

                  Ehdotetun päätöksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Unioni on sopimuksen osapuoli, ja sitä edustaa komissio järjestön neuvostossa. Jäsenvaltiot eivät ole sopimuksen erillinen osapuoli. EU:n neuvottelut sopimukseen mahdollisesti tehtävistä muutoksista kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Sopimuksen muuttaminen sellaisen äänestysrakenteen aikaan saamiseksi, joka edustaa järjestön jäsenten suhteellista merkitystä maailman sokeritaloudessa, on unionin etujen mukaista ja suositeltava vaihtoehto sille, että unionin jäsenyys järjestössä peruutetaan. EU:n osallistuminen järjestöön hyödyttää sekä unionia että järjestön muita jäsenmaita, mutta se tulee nykyisellään liian kalliiksi, koska EU:n suhteellisen merkityksen väheneminen ei näy pienempänä äänimääränä ja sitä kautta pienempänä maksuosuutena. Lisäksi järjestön sellaisten muiden jäsenten maksuosuudet, jotka ovat lisänneet läsnäoloaan maailman sokerimarkkinoilla, eivät ole nousseet vastaavasti.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Unioni on järjestön jäsen, ja tätä jäsenyyttä ovat vuodesta 1992 lähtien kannattaneet yleisesti EU:n sokeriala ja useimmat jäsenvaltiot. Koska kyseessä on yksinomaan unionin jäsenyyden jatkaminen – tosin sellaisin säännöin, jotka on saatettu muiden sellaisten kansainvälisten perushyödykelautakuntien sääntöjen mukaisiksi, joissa EU on jäsenenä – sidosryhmien kuulemista ei pidetä välttämättömänä. EU:n suhteellisen painoarvon väheneminen EU:n sokerin maailmanmarkkinoilla olisi viime kädessä näyttävä EU:n järjestölle suorittamien maksuosuuksien maltillisena vähenemisenä. Voimassa olevien sääntöjen nojalla EU:n rahoitusosuus on suurempi kuin mikä sille oikeudenmukaisesti kuuluisi, kun taas jotkin järjestön jäsenet eivät maksa rahoitusosuuttaan lainkaan tai ajoissa.

               •Vaikutustenarviointi

                  Täysimääräinen vaikutustenarviointi ei ole tarpeen, koska toimenpiteellä ei ole todennäköisesti merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia. Sopimuksen menestyksekäs muuttaminen vähentäisi soveltuvin osin EU:n osuutta järjestön rahoittamiseen. Samalla avoimempi ja oikeudenmukaisempi äänten jakautuminen voi jopa auttaa houkuttelemaan järjestöön uusia jäseniä, mikä puolestaan vähentäisi kustannuksia lisää.

                  Vaikka kohtuullinen ja oikeudenmukainen EU:n osuus järjestön talousarvion rahoittamiseen on varmasti yksi tärkeimmistä sopimuksen muuttamisen syistä, uudistaminen on tarpeen myös muista syistä. Järjestön uudistamisen lähtökohta on se, että järjestön jäsenet vastaavat painoarvonsa mukaisesti osuudestaan järjestön hallinnollisen talousarvion rahoittamiseen. Tämän odotetaan myös lisäävän jäsenten aktiivisuutta järjestön toiminnassa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Neuvottelujen aloittamisen ei katsota vaikuttavan talousarvioon.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvotteluiden aloittamiseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on osapuolena vuoden 1992 kansainvälisessä sokerisopimuksessa
                  3
               , jäljempänä ’sopimus’, ja jäsenenä kansainvälisessä sokerijärjestössä, jäljempänä ’järjestö’.

               (2)Unioni on vuodesta 1995 lähtien hyväksynyt sopimuksen voimassaolon jatkamisen kaksivuotiskausilla. Komissio on ehdottanut neuvostolle, että tämä antaisi sille luvan esittää kanta sen puolesta, että sopimuksen voimassaoloa jatketaan uudella kaksivuotiskaudella, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2019.

               (3)Sopimuksen 8 artiklan mukaan kansainvälinen sokerineuvosto on elin, joka vastaa kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että kansainvälinen sokerineuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Siinä määrätään myös, että jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, paitsi jos sopimuksessa vaaditaan määräenemmistöä.

               (4)Sopimuksen 25 artiklan mukaan järjestön jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella järjestön jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti.

               (5)On unionin edun mukaista osallistua kansainväliseen sokerialaa koskevaan sopimukseen, koska sokeriala on tärkeä useille jäsenvaltioille ja Euroopan sokerialan taloudelle.

               (6)Sopimuksen institutionaalinen kehys, ja erityisesti jäsenten keskinäinen äänten jakautuminen, joka myös määrää jäsenten järjestölle suorittaman maksuosuuden suuruuden, ei kuitenkaan enää vastaa todellista tilannetta maailman sokerimarkkinoilla.

               (7)Järjestölle suoritettavia maksuosuuksia koskevien sääntöjen mukaan unionin maksuosuus on vuodesta 1992 lähtien pysynyt samana, vaikka maailman sokerimarkkinat – ja erityisesti unionin suhteellinen asema niillä – ovat sittemmin muuttuneet huomattavasti. Tämän tuloksena unioni on viime vuosina vastannut suhteettoman suuresta osuudesta järjestön talousarviokustannuksista ja näihin liittyvistä velvollisuuksista.

               (8)Maksuosuuksia koskevia sääntöjä voidaan muuttaa sopimuksen 44 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan kansainvälinen sokerineuvosto voi määräenemmistöllä antaa järjestön jäsenille suosituksen sopimuksen muuttamiseksi. Unionin, joka on kansainvälisen sokerineuvoston jäsen sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, olisi voitava käynnistää neuvottelut ja osallistua niihin, jotta voidaan muuttaa sopimuksen institutionaalista kehystä.

               (9)Siksi on aiheellista antaa komissiolle lupa aloittaa neuvottelut kansainvälisessä sokerineuvostossa sopimuksen muuttamisesta, antaa neuvotteluohjeet ja nimetä erityiskomitea, jota komissio kuulee neuvotteluiden aikana,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan komissiolle lupa neuvotella unionin puolesta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamisesta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

               Tämä päätös on voimassa 31 päivään joulukuuta 2019 asti.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13.11.1992; EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15.

                     (2)
                  Neuvoston päätös xxxx (komission ehdotus neuvoston päätökseksi).

                     (3)
                  Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä marraskuuta 1992, vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            LIITE
            asiakirjaan
            neuvoston päätös
            luvan antamisesta neuvotteluiden aloittamiseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamisesta

               LIITE

               Ohjeet vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamista koskevia neuvotteluja varten

               Komissio voi aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muiden osapuolten kanssa kansainvälisessä sokerineuvostossa, jotta voidaan uudistaa kansainvälistä sokerisopimusta sokerin maailmanmarkkinoiden kehityksen mukaisesti ja poistaa kansainvälisen sokerijärjestön jäsenten väliset erot vaikutusvallan, maksuosuuksien ja sen suhteellisen aseman osalta, joka jäsenillä on sokerin maailmanmarkkinoilla.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.11.2017
            COM(2017) 803 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romaniassa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta.

               (2)Neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 Romanialle havaitun merkittävän poikkeaman johdosta suosituksen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu
                  2
                on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Romanialle suositeltiin, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti Romanialle määräajaksi 15 päivän lokakuuta 2017 raportoida neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (3)Komissio teki 26 ja 27 päivänä syyskuuta 2017 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikalla tapahtuvaa valvontaa varten neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 24 päivänä lokakuuta 2017. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin. Komission kertomuksessa todettiin, ettei Romanian viranomaisten aikomuksena ole noudattaa 16 päivänä kesäkuuta annettua neuvoston suositusta. Viranomaiset totesivat, että niiden tavoite vuodeksi 2017 on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Positiivisen ja yhä levenevän tuotantokuilun vuoksi tämä johtaisi rakenteellisen alijäämän heikentymiseen vuonna 2017 neuvoston suosituksen vastaisesti. Tämä on osoitus selkeästi elvyttävästä finanssipolitiikasta.

               (4)Romanian viranomaiset toimittivat 13 päivänä lokakuuta 2017 kertomuksen toimista, jotka on toteutettu neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2017 antaman suosituksen johdosta. Ne toistivat kertomuksessa, että niiden tavoite vuodeksi 2017 on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ainoa kertomuksessa mainittu toimenpide, jolla on vuonna 2017 merkittävää vaikutusta julkiseen talouteen, on energiatuotteiden valmisteveron korottaminen takaisin vuoden 2016 tasolle (eli valmisteveron aiemmin hyväksytyn, tammikuussa 2017 voimaan tulleen kevennyksen kumoaminen). Näin ollen raportoitujen toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen jää merkittävästi neuvoston suosituksessa esitetystä vaatimuksesta.

               (5)Komission syksyn 2017 talousennusteen perusteella rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja alijäämä on 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä on vastoin suositusta, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman pitäisi parantua 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodesta 2016. Nettomääräisten julkisten perusmenojen vastaava kasvu oli 4,9 prosenttia, mikä ylittää selvästi menoja koskevan 3,3 prosentin vertailuarvon. Heikkeneminen vuodesta 2016 johtui välillisten verojen, erityisesti arvonlisäveron ja valmisteverojen, vuoden alussa voimaan tulleista kevennyksistä sekä vuoden aikana tehdyistä julkisten alojen palkkojen ja sosiaalietuuksien korotuksista . Julkisen talouden alijäämään vaikuttivat myönteisesti energiatuotteiden valmisteverojen korotus takaisin vuoden 2016 tasolle ja julkisten investointien leikkaaminen syyskuussa annetussa talousarvio-oikaisussa, vaikka tämän vaikutuksen pitkälti kumosivat julkisten alojen palkankorotukset, jotka myös sisältyivät talousarvio-oikaisuun.

               (6)Tämä johtaa päätelmään, että Romanian toimet neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2017 antaman suosituksen johdosta ovat olleet riittämättömiä. Julkisen talouden sopeutustoimet vuonna 2017 jäävät suositellusta suhteessa BKT:hen määritellystä 0,5 prosentin vuotuisesta rakenteellisesta sopeutuksesta, joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen enintään 3,3 prosentin nimelliskasvua vuonna 2017,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nettomääräiset julkiset menot koostuvat julkisten menojen kokonaismäärästä ilman korkoja, unionin ohjelmista aiheutuvista menoista, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja muista kuin harkinnanvaraisista muutoksista työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan komission puheenjohtaja ja Amerikan yhdysvaltojen presidentti pääsivät 25. heinäkuuta 2018 sopimukseen uuden vaiheen käynnistämisestä Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisissä kauppasuhteissa kaupan helpottamiseksi ja kaupan jännitteiden kärjistymisen välttämiseksi. Yhteisen lausuman mukaan perustettaisiin toimeenpaneva työryhmä, jonka tehtävänä on muun muassa harkita toimenpiteitä hallinnollisten esteiden ja kustannusten vähentämiseksi säilyttäen samalla kummankin osapuolen suojelun korkea taso.

               Tämä Yhdysvaltojen kanssa käytävien neuvottelujen aloittamista koskeva suositus on osa laajempaa toimenpidekokonaisuutta, jonka tavoitteena on parantaa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä sääntelykysymyksissä ja standardien käytössä sääntelyn tukena. Suosituksessa esitetään luonnokset neuvotteluohjeiksi, joilla helpotetaan kaupankäyntiä ja lisätään siten teollisuustuotteiden kauppavirtoja Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välillä alentamalla vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksia vastavuoroisesti ja tasapainoisesti.

               EU ja Yhdysvallat ovat maailman suurimmat ja yhdentyneimmät taloudet, joilla on pitkä, yhteinen kaupankäyntihistoria ja vastaava talouskehityksen aste. Yhdysvallat on EU:lle tärkein teollisuustuotteiden vientikohde, ja EU:hun tuodaan Yhdysvalloista (Kiinan jälkeen) toiseksi eniten teollisuustuotteita. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tavarakaupan arvo oli 633 miljardia euroa vuonna 2017. Kauppa koostui pääasiassa teollisuustuotteista (598 miljardia euroa, josta 166 miljardin euron arvosta lähinnä koneiden ja laitteiden kauppaa). EU:ssa noin 4,7 miljoonaa työpaikkaa liittyy tuotantoon, joka on tarkoitettu vietäväksi Yhdysvaltoihin. Suurin osa Yhdysvaltojen kanssa käytävästä tavarakaupasta on teollisuustuotteita (94 % EU:n viennistä ja 95 % tuonnista). EU:n ja Yhdysvaltojen välinen tavarakauppa on kasvanut jatkuvasti 10 viime vuoden aikana. Koska kauppavirrat ovat huomattavat, talouden toimijat Atlantin molemmin puolin hyötyvät suuresti kaksinkertaisten testaus-, tarkastus- ja sertifiointivaatimusten poistamisesta. Näin voidaan vähentää kustannuksia, joita yrityksille aiheutuu pääsystä toisen osapuolen markkinoille.

               Euroopan unionilla ja Yhdysvalloilla on vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat omat menettelynsä sen varmistamiseksi, että valmistajat voivat saattaa tuotteen markkinoille vain, jos se täyttää kaikki sovellettavat vaatimukset. Näin varmistetaan, etteivät vaaralliset tai muuten vaatimustenvastaiset tuotteet pääse markkinoille. Menettelyihin voi kuulua testaus-, tarkastus- ja sertifiointimenettelyjä. Eriävät lähestymistavat vaatimustenmukaisuuden arviointiin voivat aiheuttaa lisäkustannuksia sekä pitkittää ja monimutkaistaa hallinnollisia prosesseja parantamatta kuitenkaan tuotteiden turvallisuutta. Tapauksissa, joissa kolmannen osapuolen suorittama vaatimustenmukaisuuden arviointi on pakollista (noin 70 %:ssa tapauksista Yhdysvalloissa), kaupankäynti voi helpottua, jos viejillä on mahdollisuus hakea sertifiointia tuotteiden vientimaassa osoittaakseen tuontimaassa sovellettavien sääntöjen noudattamisen. Tämä mahdollisuus koskee vain tiettyjä aloja, jotka kuuluvat EU:n ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 1998 tehdyn vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen soveltamisalaan. Sopimus ei kuitenkaan toimi asianmukaisesti kaikkien sen soveltamisalaan kuuluvien alojen osalta. EU:n viennille voi näin ollen aiheutua korkeita vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksia erityisesti sellaisilla avainaloilla kuin koneet ja laitteet.

               Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannusten aleneminen voi tuottaa merkittävää taloudellista hyötyä erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille), joihin kustannukset vaikuttavat suhteettomasti. Kokonsa vuoksi pk-yritysten on usein paljon vaikeampi selviytyä kaupan esteistä kuin suurempien yritysten. Niillä ei useinkaan ole valmiuksia ja/tai resursseja käsitellä eroja tuotevaatimuksissa ja sovellettavissa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyissä, ja niiden on vaikea löytää asiaa koskevia tietoja. Sen vuoksi vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien esteiden vähentäminen voisi hyödyttää erityisesti valmistusteollisuuden pk-yrityksiä. Ne todennäköisesti hyötyvät muita enemmän kaupankäynnin kustannusten alenemisesta. Tämä kaupan kustannusten lasku voi joskus olla ratkaiseva tekijä vientiin ryhtymisessä.

                  Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten hyväksymisen helpottaminen edellyttää kansainvälistä sopimusta, jotta EU:n alueelle sijoittautumattomat vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset voivat, kunhan ne täyttävät asiaa koskevat vaatimukset, sertifioida tuotteet EU:n lainsäädännön vaatimusten mukaisiksi. Tämän vuoksi suosituksessa ehdotetaan, että Yhdysvaltojen kanssa käytäisiin neuvotteluja, joiden tavoitteena on vähentää talouden toimijoiden vaatimustenmukaisuuden arviointikustannuksia Atlantin molemmin puolin. Osapuolet sopisivat, että hyväksytään tulokset vaatimustenmukaisuuden arvioinnista, jonka viejäosapuolen alueella sijaitsevat vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat tehneet tuojaosapuolen alueella tuojaosapuolen teknisten vaatimusten mukaisesti.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämän suosituksen soveltamisala rajoittuu 25. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen lausuman sen osan täytäntöönpanoon, joka koskee tavarakaupan parantamista helpottamalla vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten hyväksymistä ja varmistamalla samalla, että suojelun korkea taso säilytetään kokonaisuudessaan. Tavoitteena on helpottaa kauppaa ja lieventää kaupan jännitteitä EU:n ja Yhdysvaltojen välillä, ja suositus noudattaa täysin Euroopan unionista tehtyä sopimusta (SEU), jonka mukaan EU:n olisi kannustettava kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan rajoitukset
                     1
                  .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Suositus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

               Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

               Suhteellisuusperiaate

                  Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen ja tarpeellinen, kun otetaan huomioon tavoitteemme liennyttää kaupan jännitteitä Yhdysvaltojen kanssa.

               Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Vuodesta 2012 on järjestetty useita sidosryhmien kuulemisia kuulemistilaisuuksina ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelukokouksina, joissa on tarkasteltu EU:n ja Yhdysvaltojen tiiviimmästä sääntely-yhteistyöstä mahdollisesti saatavia hyötyjä. Tämän ohella Euroopan parlamentissa ja EU:n jäsenvaltioissa on käyty julkisia keskusteluja.

                  Tämän suosituksen yhteydessä käynnistetään pian uusi sidosryhmien kuulemiskierros, joka koskee mahdollisia sääntely-yhteistyöaloitteita Yhdysvaltojen kanssa. Tätä varten julkaistaan etenemissuunnitelma, jossa esitetään sidosryhmien kuulemisstrategia (sidosryhmien mahdollinen palaute neljän viikon kuluessa).

                  Kuulemisten tulokset esitetään lyhyesti tiivistelmäraportissa. Komissio aikoo myös vastata keskeisten sidosryhmien suosituksiin. Kuuleminen ei rajoitu pelkästään vaatimustenmukaisuuden arviointiin, vaan siinä pyritään myös yksilöimään muita Yhdysvaltojen kanssa toteutettavia aloitteita, jotka voisivat johtaa merkittäviin hyötyihin, samalla kun säilytetään olemassa oleva suojelun taso tai parannetaan sitä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               EU:n ja Yhdysvaltojen tiiviimmästä yhteistyöstä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla saatavista mahdollisista hyödyistä on kerätty huomattavaa tietämystä jo vuodesta 2012 lähtien  (ks. linkit ja asiakirjat seuraavilla verkkosivuilla:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Tietämystä päivitetään edellä mainittujen sidosryhmien uusien kuulemisten yhteydessä.

               •Vaikutustenarviointi

               EU:n ja Yhdysvaltojen välisten kauppajännitteiden vähentämiseksi on poliittisesti välttämätöntä edetä nopeasti, kuten komission puheenjohtaja totesi Yhdysvaltojen presidentin kanssa pitämänsä kokouksen jälkeen ja Eurooppa-neuvosto vahvisti 16. toukokuuta 2018 Sofiassa järjestetyssä epävirallisessa kokouksessa. Tämän vuoksi noudatetaan virallisen vaikutustenarviointimenettelyn sijaan oikeasuhteisempaa lähestymistapaa, jotta voidaan varmistaa näytön kerääminen ja sidosryhmien kuuleminen. Tämä oikeasuhteinen lähestymistapa on perusteltu myös siksi, että uudella sopimuksella ei odoteta olevan tuntuvia taloudellisia, yhteiskunnallisia tai ympäristövaikutuksia niiden hyötyjen lisäksi, jotka aiheutuvat tiettyjen tuotealojen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yksinkertaistamisesta.

               •Perusoikeudet

                  Suositus on yhdenmukainen EU:n perussopimusten ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ei vaikuta kielteisesti EU:n talousarvioon. Lisääntyneistä kauppavirroista voidaan odottaa epäsuoria myönteisiä vaikutuksia.

               4.LISÄTIEDOT

               •Menettelykysymykset

               Komissio neuvottelee EU:n puolesta. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetaan, että Euroopan unionin neuvosto nimeää kauppapoliittisen komitean komiteaksi, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               Komissio julkaisee tämän suosituksen liitteineen välittömästi suosituksen hyväksymisen jälkeen.

               Komissio suosittelee, että neuvosto julkaisee neuvotteluohjeet heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta sopimuksesta.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään liitteessä olevien neuvoston neuvotteluohjeiden pohjalta.

               3 artikla

               Komissio käy neuvottelut [neuvoston nimeämää erityiskomiteaa] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi sen jälkeen kun ne on hyväksytty.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        SEU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta sopimuksesta

               LIITE

               NEUVOTTELUOHJEET SOPIMUKSEN TEKEMISESTÄ AMERIKAN YHDYSVALTOJEN KANSSA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINNISTA

               Sopimuksen luonne ja soveltamisala

               1.Sopimuksessa olisi oltava yksinomaan määräyksiä osapuolten välisestä vaatimustenmukaisuuden arvioinnista.

               2.Sopimuksen olisi oltava täysin yhdenmukainen Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen ja velvoitteiden kanssa.

               3.Sopimuksessa olisi määrättävä vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevista vastavuoroisista sitoumuksista.

               Tavoitteet

               4.Neuvottelujen tavoitteena on helpottaa EU:n ja Yhdysvaltojen välistä kauppaa kehittämällä yksinkertaistettuja menettelyjä, joiden avulla on helpompi tunnustaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset, jotka vahvistavat, että tuotteet ovat osapuolen teknisten määräysten mukaisia, säilyttäen samalla suojelun korkea taso.

               Sisältö

               Vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva yksinkertaistettu horisontaalinen sopimus

               5.Osapuolet selvittävät mahdollisuuksia ottaa käyttöön vähemmän raskaita vaatimustenmukaisuuden arviointivaatimuksia tuotteeseen liittyvän riskinarvioinnin perusteella.

               6.Osapuolten olisi laadittava vaatimuksia, joiden avulla tuojaosapuoli voi hyväksyä toisen osapuolen alueella sijaitsevien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tekemien vaatimustenmukaisuuden arviointien tulokset, jotka vahvistavat tuojaosapuolen teknisten määräysten noudattamisen.

               7.Sopimukseen olisi sisällytettävä myös määräyksiä, joilla varmistetaan parannettujen ja tehokkaiden menettelyjen ja lähestymistapojen soveltaminen aloilla, joilla on tällä hetkellä esteitä, erityisesti kone-, sähkö- ja elektroniikka-alalla.

               8.Sopimuksen olisi katettava pääasiassa alat, joilla tuojaosapuoli edellyttää kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia, ja sopimuksen ehtona olisi oltava, että osapuolet sopivat harjoittavansa tehokasta viranomaisvalvontaa alueellaan sijaitsevissa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksissa.

               9.Sopimuksessa olisi tarvittaessa käsiteltävä sen suhdetta voimassa oleviin vastavuoroista tunnustamista koskeviin EU:n ja Yhdysvaltojen sopimuksiin.

               Loppumääräykset

               10.Sopimuksella olisi perustettava institutionaalinen rakenne sopimuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               11.Sopimuksessa olisi annettava määräyksiä sopimuksen irtisanomisesta ja/tai (osittaisesta) soveltamisen keskeyttämisestä.

               12.Sopimuksen olisi oltava yhtä todistusvoimainen kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja sisällettävä asiaa koskeva kielilauseke.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut teollisuustuotteiden tullien poistamista koskevasta sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan komission puheenjohtaja ja Amerikan yhdysvaltojen presidentti pääsivät 25. heinäkuuta 2018 sopimukseen uuden vaiheen käynnistämisestä Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisissä kauppasuhteissa kaupan helpottamiseksi ja kaupan jännitteiden kärjistymisen välttämiseksi.

               Heinäkuun 25. päivänä 2018 hyväksyttiin yhteinen lausuma teollisuustuotteiden tullien poistamisesta, sääntelykysymyksiin ja standardeihin liittyvän yhteistyön lisäämisestä, soijapapujen kaupan helpottamisesta sekä nesteytetyn maakaasun (LNG) kaupan lisäämisestä, jotta Euroopan unioni voi monipuolistaa energiahuoltoaan. Osapuolet sopivat myös suojelevansa yhteisvoimin paremmin eurooppalaisia ja yhdysvaltalaisia yrityksiä hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä maailmankaupassa sekä tekevänsä tiivistä yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa Maailman kauppajärjestön (WTO) uudistamiseksi.

               Yhteisen toimintasuunnitelman toteuttamiseksi perustettiin toimeenpaneva työryhmä, jonka tehtävänä on muun muassa kartoittaa kauppaa helpottavia lyhyen aikavälin toimenpiteitä. Sovittiin, että yhteisen lausuman täytäntöönpanon yhteydessä Euroopan unioni ja Yhdysvallat noudattaisivat täysin sopimuksen henkeä, jollei jompikumpi osapuoli lopeta neuvotteluja. Molemmat osapuolet myös haluavat ratkaista teräs- ja alumiinitariffeihin liittyvät kysymykset.

               Euroopan komissio on sitoutunut panemaan täytäntöön 25. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen lausuman vilpittömässä mielessä. Komissio keskeyttää neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa, jos Yhdysvallat ei noudata 25. heinäkuuta 2018 antamaansa sitoumusta pidättyä uusista kaupanlaajennuslain 232 §:n nojalla toteutettavista EU:n vastaisista toimenpiteistä. Komissio voi myös keskeyttää neuvottelut, jos Yhdysvallat ottaa käyttöön EU:n viennin vastaisia kaupan rajoituksia vuoden 1974 kauppalain 301 §:n tai muun vastaavan Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla.

               Teollisuustuotteiden tullien poistamista koskevien neuvottelujen tavoitteena on teollisuustuotteita koskevien kaikkien tullien vastavuoroinen poistaminen niin, että tulleja vähennetään huomattavilta osin sopimuksen tullessa voimaan ja loputkin tullit poistetaan asteittain lyhyen ajan sisällä. Teollisuustuotteisiin luetaan kaikki tavarat WTO:n maataloussopimuksen liitteeseen I sisältyviä tavaroita lukuun ottamatta. Tiettyjen tuotteiden erityisherkkyydet voidaan ottaa huomioon. Tässä yhteydessä EU on valmis ottamaan huomioon tiettyjen autoteollisuuden tuotteiden mahdolliset erityisherkkyydet Yhdysvalloissa.

               EU ja Yhdysvallat ovat maailman suurimmat ja yhdentyneimmät taloudet, joilla on pitkä, yhteinen kaupankäyntihistoria ja vastaava talouskehityksen taso. Yhdysvallat on EU:lle tärkein teollisuustuotteiden vientikohde, ja EU:hun tuodaan Yhdysvalloista (Kiinan jälkeen) toiseksi eniten teollisuustuotteita. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tavarakaupan arvo oli 633 miljardia euroa vuonna 2017. Kauppa koostui pääasiassa teollisuustuotteista (598 miljardia euroa, josta 166 miljardin euron arvosta lähinnä koneiden ja laitteiden kauppaa). EU:ssa noin 4,7 miljoonaa työpaikkaa liittyy tuotantoon, joka on tarkoitettu vietäväksi Yhdysvaltoihin. Suurin osa Yhdysvaltojen kanssa käytävästä tavarakaupasta on teollisuustuotteita (94 % EU:n viennistä ja 95 % tuonnista). EU:n ja Yhdysvaltojen välinen tavarakauppa on kasvanut jatkuvasti 10 viime vuoden aikana.

               Yleisesti ottaen teollisuustuotteiden tullit ovat alhaiset sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa. Muiden kuin maataloustuotteiden yksinkertaisena keskiarvona ilmaistut suosituimmuustullit ovat EU:ssa 4,2 prosenttia ja Yhdysvalloissa 3,1 prosenttia. Vaikka sovelletut tariffit ovat suhteellisen alhaisia, kauppasuhteidemme pelkkä koko merkitsee sitä, että teollisuustuotteiden kaikkien tariffien poistamisella on merkittävä vaikutus yrityksiin ja kuluttajiin Atlantin molemmin puolin.

               Numeerisella yleisen tasapainon mallilla (MIRAGE) tehty sisäinen analyysi osoittaa, että teollisuustuotteiden tullien poistaminen hyödyttäisi molempia osapuolia suunnilleen yhtä paljon kahdenvälisen kaupan lisääntymisenä. EU:n vienti Yhdysvaltoihin kasvaisi 10 prosenttia, ja Yhdysvaltojen vienti EU:hun kasvaisi 13 prosenttia.

               Teollisuustuotteiden tullien poistaminen johtanee erityisesti merkittäviin taloudellisiin hyötyihin pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille), joihin tuotteen markkinoille saattamisen kustannukset vaikuttavat suhteettomasti. Kustannusten aleneminen, muun muassa tullien poistamisen myötä, voi lisätä pk-yritysten viennin kilpailukykyä ja näin olla ratkaiseva tekijä vientiin ryhtymisessä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämän suosituksen soveltamisala rajoittuu 25. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen lausuman siihen osaan, joka koskee teollisuustuotteiden tullien poistamista. Yhteinen lausuma hyväksyttiin poikkeusolosuhteissa, jotta vältettäisiin kaupan jännitteiden kärjistyminen EU:n ja Yhdysvaltojen välillä.

                  Tavoitteena oleva EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kaupan jännitteiden lieventäminen noudattaa täysin Euroopan unionista tehtyä sopimusta (SEU), jonka mukaan EU:n olisi kannustettava kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan rajoitukset
                     1
                  .

                  Suositusta neuvottelujen aloittamisesta Yhdysvaltojen kanssa tullien poistamisesta ei tulisi missään nimessä tulkita siten, että komissio olisi halukas poikkeamaan nykyisistä kauppa- ja investointipolitiikoista, kuten todetaan komission tiedonannossa Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa
                     2
                  .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Suositus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

               Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen ja tarpeellinen, kun otetaan huomioon tavoitteemme liennyttää kaupan jännitteitä Yhdysvaltojen kanssa.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Sidosryhmiä on kuultu vuodesta 2012 alkaen useasti tullien poistamisesta mahdollisesti koituvista hyödyistä. On järjestetty useita kuulemisia ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelukokouksia. Tämän ohella Euroopan parlamentissa ja EU:n jäsenvaltioissa on käyty julkisia keskusteluja.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               EU:n ja Yhdysvaltojen välisten tullien poistamisesta mahdollisesti koituvista hyödyistä on kerätty huomattavaa tietämystä jo vuodesta 2012 lähtien (ks. linkit ja asiakirjat seuraavilla verkkosivuilla:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               •Vaikutustenarviointi

               EU:n ja Yhdysvaltojen välisten kauppajännitteiden vähentämiseksi on poliittisesti välttämätöntä edetä nopeasti, kuten komission puheenjohtaja totesi Yhdysvaltojen presidentin kanssa pitämänsä kokouksen jälkeen ja Eurooppa-neuvosto vahvisti 16. toukokuuta 2018 Sofiassa järjestetyssä epävirallisessa kokouksessa. Virallisesta vaikutustenarviointimenettelystä on tämän vuoksi luovuttu.

               •Perusoikeudet

                  Suositus on yhdenmukainen EU:n perussopimusten ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tullien poistamista koskevalla sopimuksella on kielteinen vaikutus EU:n talousarvioon, sillä teollisuustuotteiden tullien poistamisen vuoksi tullimaksuja jäisi saamatta noin 2,2 miljardia euron arvosta (vuoden 2017 tiedot). Välillisiä positiivisia vaikutuksia on odotettavissa arvonlisäveroon, muihin veroihin ja bruttokansantuloon perustuvien tulojen kasvusta.

               5.LISÄTIEDOT

               •Menettelykysymykset

               Komissio neuvottelee EU:n puolesta. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetaan, että Euroopan unionin neuvosto nimeää kauppapoliittisen komitean komiteaksi, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               Komissio julkaisee tämän suosituksen liitteineen välittömästi suosituksen hyväksymisen jälkeen.

               Komissio suosittelee, että neuvosto julkaisee neuvotteluohjeet heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut teollisuustuotteiden tullien poistamista koskevasta sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa teollisuustuotteiden tullien poistamista koskevasta sopimuksesta.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään liitteessä olevien neuvoston neuvotteluohjeiden pohjalta.

               3 artikla

               Komissio käy neuvottelut [neuvoston nimeämää erityiskomiteaa] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi sen jälkeen kun ne on hyväksytty.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        SEU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta aloittaa Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut teollisuustuotteiden tullien poistamista koskevasta sopimuksesta

               LIITE

               NEUVOTTELUOHJEET TEOLLISUUSTUOTTEIDEN TULLIEN POISTAMISTA KOSKEVAN SOPIMUKSEN TEKEMISESTÄ AMERIKAN YHDYSVALTOJEN KANSSA

               Sopimuksen luonne ja soveltamisala

               1.Sopimuksessa olisi oltava määräyksiä teollisuustuotteiden
                  1
                tullien poistamisesta osapuolten välillä vastavuoroisesti.

               2.Sopimuksen olisi oltava täysin yhdenmukainen Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen ja velvoitteiden kanssa.

               Tavoitteet

               3.Sopimuksen tavoitteena on lisätä Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välistä kauppaa sellaisten uusien taloudellisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi, jotka luovat työpaikkoja ja kasvua johtuen paremmasta markkinoille pääsystä teollisuustuotteiden tullien vastavuoroisen poistamisen myötä.

               Sopimuksen sisältö

               Tullit ja muut vaatimukset tuonnissa ja viennissä

               4.Sopimuksen tavoitteena olisi oltava kaikkien teollisuustuotteiden tullien vastavuoroinen poistaminen niin, että tulleja vähennetään huomattavilta osin sopimuksen tullessa voimaan ja loputkin tullit poistetaan asteittain lyhyen ajan sisällä. Olisi otettava huomioon tiettyjen tavaroiden erityisherkkyydet 25. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen lausuman mukaisesti. Kaikki toiseen osapuoleen suuntautuvan viennin vientitullit, -verot, -palkkiot tai -maksut sekä määrälliset rajoitukset tai lupavaatimukset, joita ei voida perustella sopimuksen mukaisilla poikkeuksilla, olisi poistettava, kun sopimusta aletaan soveltaa. Sopimus ei saisi rajoittaa kummankaan osapuolen oikeutta toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä tai polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä WTO-sopimuksen mukaisesti.

               Alkuperäsäännöt

               5.Neuvotteluissa olisi pyrittävä sovittamaan yhteen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen lähestymistavat alkuperäsääntöihin, alkuperämenettelyt mukaan luettuina, tavalla, jolla helpotetaan osapuolten välistä kauppaa ja jossa otetaan huomioon Euroopan unionin etuusalkuperäsääntöjen viimeaikainen kehitys ja Euroopan unionin talouden toimijoiden edut.

               Institutionaalinen kehys

               6.Sopimuksella olisi perustettava institutionaalinen rakenne sopimuksen täytäntöönpanon seuraamiseksi.

               Riitojen ratkaisu

               7.Sopimuksen olisi sisällettävä asianmukainen riitojenratkaisumekanismi, jolla varmistetaan, että osapuolet noudattavat yhteisesti sovittuja sääntöjä.

               Loppumääräykset

               8.Sopimuksessa olisi oltava määräys, jonka nojalla Euroopan unioni voi keskeyttää yksipuolisesti olennaisilta osin vastaavien myönnytysten tai muiden velvollisuuksien soveltamisen, jos Yhdysvallat ottaa käyttöön Euroopan unionin vastaisen toimenpiteen kaupanlaajennuslain 232 §:n, vuoden 1974 kauppalain 301 §:n tai muun vastaavan Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla.

               9.Sopimuksen olisi oltava yhtä todistusvoimainen kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ja sisällettävä asiaa koskeva kielilauseke.

               Neuvottelujen käyminen

               10.Komissio keskeyttää neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa, jos Yhdysvallat ei noudata 25. heinäkuuta 2018 antamaansa sitoumusta pidättyä neuvottelujen aikana uusista vuoden 1962 kaupanlaajennuslain 232 §:n nojalla toteutettavista Euroopan unionin vastaisista toimenpiteistä. Komissio voi myös keskeyttää neuvottelut, jos Yhdysvallat asettaa Euroopan unionin viennille kaupan rajoituksia vuoden 1974 kauppalain 301 §:n tai muun vastaavan Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla.

               11.Komissio vahvistaa ennen neuvottelujen päättymistä, että Yhdysvallat on poistanut Euroopan unionista peräisin olevan teräksen ja alumiinin vientiä koskevat toimenpiteet, jotka on hyväksytty vuoden 1962 kauppalaajennuslain 232 §:n nojalla.

                     (1)

                        Teollisuustuotteisiin luetaan kaikki tavarat WTO:n maataloussopimuksen liitteeseen I sisältyviä tavaroita lukuun ottamatta.