               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 519 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Itävallan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Itävallan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta
                  6
               .

               (2)Koska Itävalta kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Itävallan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Itävaltaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  7
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Itävalta toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 21 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  8
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  9
               .

               (6)Itävaltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän kohenevan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja sen jälkeen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite (0,45 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 saakka ja 0,5 prosenttia sen jälkeen) aiotaan saavuttaa vuonna 2019. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan 84,6 prosentista vuonna 2016 vähitellen 71,0 prosenttiin vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa, ja siinä oletetaan investointien ja viennin kasvavan voimakkaasti vuosina 2017 ja 2018.

               (7)Vakausohjelma viittaa siihen, että poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen. Turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden lisävaikutus vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna arvioidaan tällä hetkellä 0,01 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat epätavallisia tapahtumia, joiden vaikutus Itävallan julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2016 on siksi pienennetty pakolaisiin ja turvallisuuteen liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 osalta tehdään keväällä 2018 Itävallan viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (8)Neuvosto suositteli 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Itävalta varmistaa, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta rajoittuu sallittuun poikkeamaan, joka liittyy poikkeuksellisen pakolaisvirran aiheuttamiin vaikutuksiin julkiseen talouteen
                  10
               , ja tämän mukaisesti sopeuttaa julkista taloutta vuositasolla 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikäli julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ei päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla. Komission kevään 2017 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman edellytetään vuonna 2017 pysyvän vakaana myönnetyt poikkeamat huomioon ottaen. Komission talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen perusteella Itävallan olisi vuonna 2018 varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  11
                nimellinen kasvuvauhti ei ole suurempi kuin 2,2 prosenttia, jolloin rakenteellinen rahoitusasema paranee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  12
               . Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Itävalta poikkeaa vaatimuksesta jonkin verran vuonna 2018. Samalla Itävallan ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Itävallan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2017 ja 2018.

               (9)Eläke- ja terveydenhuoltomenot aiheuttavat keskisuuren riskin julkisen talouden kestävyydelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun väestö ikääntyy nopeasti. Itävallan julkiset eläkemenot ovat suhteellisen suuret verrattuna muuhun Eurooppaan, ja niiden odotetaan vuoteen 2060 mennessä kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Saman jakson aikana EU:n keskiarvon odotetaan pienenevän 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Eläkemenojen kasvun tärkeimpiä syitä on todellinen eläkkeellesiirtymisikä, joka on viimeaikaisista uudistuksista huolimatta edelleen alhainen. Se on tällä hetkellä 60 vuotta ja 3 kuukautta, mikä on selvästi alle EU:n keskiarvon (vuonna 2014 miehillä 63 vuotta 6 kuukautta ja naisilla 62 vuotta 6 kuukautta). Lisäksi naisten tämänhetkinen lakisääteinen eläkeikä on 60 vuotta, mikä on EU:n alhaisimpia, ja sen yhdenmukaistaminen miesten eläkeiän kanssa aloitetaan vasta vuonna 2024. Lakisääteisen eläkeiän kytkeminen elinajanodotteen muutoksiin auttaisi varmistamaan eläkejärjestelmän kestävyyden väestön ikääntyessä ja edistäisi myös todellisen eläkkeellesiirtymisiän nousua.

               (10)Terveydenhuollon julkiset menot ovat jo nykyään korkeat, mutta niiden odotetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kasvavan edelleen huomattavasti eli 1,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä, kun EU:n keskiarvo on 0,9 prosenttiyksikköä. Korkeiden terveydenhuoltomenojen tärkein taustatekijä on mittava sairaalasektori, kun taas edullisempaa avohoitoa ei hyödynnetä riittävästi. Sairaalamenojen osuus terveydenhuollon kokonaiskustannuksista on EU:n suurimpia. Viimeaikaiset aloitteet perusterveydenhuollon tarjonnan parantamiseksi on siksi pantava täytäntöön perinpohjaisesti, muun muassa tukemalla uusien rahoitussopimusten tekemistä terveydenhuollon tuottajien ja sosiaaliturvarahastojen välillä. Lisäksi Itävallan sairaalasektori ei hyödynnä riittävässä määrin tehokkaita julkisia hankintamenettelyjä, kuten EU:n laajuisia tarjouskilpailuja (0,23 % suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo on 0,62 %), julkisten hankintojen yhdistämistä ja muihin tekijöihin kuin hintaan perustuvia hankintasopimuksen tekoperusteita.

               (11)Itävallan hallinnon eri tasojen välisten rahoitussuhteiden yksinkertaistaminen on edistynyt taloudellista tasausta koskevan vuoden 2017 lain myötä. Itävallan julkisen talouden kehys on kuitenkin valtuuksien ja rahoitusjärjestelyjen osalta edelleen tarpeettoman monimutkainen, ja sen toimintaa haittaa yhä paikallistason ja osavaltioiden hallinnon rajoitetun veronkanto-oikeuden ja laajempien menovastuiden välillä vallitseva epäsuhta.

               (12)Vaikka verokiila on vuoden 2016 verouudistuksen johdosta kaventunut 49,5 prosentista 46,7 prosenttiin, se on edelleen suhteellisen korkea verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 40,6 prosenttia (luvut viittaavat naimattomaan keskimääräiseen tulonsaajaan, jolla ei ole lapsia). Koska veroluokkiin ei sovelleta inflaatioon perustuvaa indeksointia, verokiila kasvaa jälleen asteittain kansantulon kasvaessa tapahtuvan keskimääräisen veroasteen vuosittaisen kasvun vaikutuksesta. Sen sijaan kasvua tehokkaammin suosivia tulonlähteitä, kuten juoksevia kiinteistöveroja, ei hyödynnetä riittävästi, pääasiassa siksi, että veroperusta on vanhentunut. Juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot ovat Itävallassa hyvin alhaiset (0,2 % suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2014 oli 1,6 %). Myös energian implisiittinen veroaste on Itävallassa melko alhainen, mikä viittaa ympäristöverojen alan hyödyntämättömään potentiaaliin, johon kuuluvat myös myönteiset käyttäytymiskannustimet.

               (13)Vaikka Itävallan työmarkkinat toimivat paremmin kuin useimmissa EU-maissa, haasteita on edelleen. Varsinkaan naisten työmarkkinapotentiaalia ei hyödynnetä riittävästi, mikä näkyy suuressa sukupuolten palkkaerossa, joka puolestaan johtuu muun muassa osa-aikatyön huomattavasta osuudesta. Vuonna 2015 sukupuolten välinen palkkaero oli 21,7 prosenttia, kun EU:n keskiarvo oli 16,3 prosenttia. Osa-aikatyötä tekevien naisten suuri ja keskiarvon ylittävä osuus johtuu suurelta osin siitä, että heillä on hoitovastuu lapsista ja vanhuksista. Alle 3-vuotiaiden lasten päivähoitopaikkojen määrä vuonna 2015 oli 25,5 prosenttia, mikä jää edelleen huomattavasti Barcelonan tavoitteesta (33 %).

               (14)Koulutusalalla Itävalta on jo ylittänyt kansalliset Eurooppa 2020 -tavoitteensa. Koulutustulokset riippuvat kuitenkin merkittävässä määrin sosioekonomisesta taustasta, kuten OECD:n vuoden 2015 PISA-tutkimuksen tuloksista ilmenee. Lisäksi maahanmuuttajataustaisten oppilaiden koulutustulokset ovat huomattavasti muita oppilaita huonommat. Ulkomailla syntyneet oppilaat keskeyttivät koulunkäynnin ennen keskiasteen koulutuksen suorittamista kolme kertaa todennäköisemmin kuin syntyperäiset oppilaat vuonna 2015. Kotouttamishaasteet koskevat myös maahanmuuttajien Itävallassa syntyneitä lapsia. Lisäksi Itävallan haasteena on suuren turvapaikanhakija- ja pakolaismäärän integroiminen koulutusjärjestelmään.

               (15)Pankkialan kehitys viittaa tilanteen hitaaseen mutta vakaaseen kohentumiseen. Itävaltalaisten pankkien pääomittaminen on vähäisempää kuin muissa EU:n pankeissa, ja niiden kykyyn tuottaa voittoa kotimarkkinoilla on kohdistunut painetta. Kansainvälisten toimintojen osalta omaisuuserien laatu ja tuottavuus on parantunut edelleen useilla markkinoilla Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopassa, mutta haavoittuvia osa-alueita on edelleen. Kiinteistöjen hintojen nousu ja kiinnelainojen myöntämisen piristyminen korostavat makrovakaustoimien merkitystä.

               (16)Investoinnit alkoivat Itävallassa kasvaa jälleen vuonna 2016, mutta pk-yritysten investoinneissa ja palvelualalle tehdyissä investoinneissa oli edelleen heikkouksia. Itävalta on myöntänyt yritysten perustamisen ja kasvun merkityksen uusille investoinneille (eli korvausinvestointeja laajemmille investoinneille) ja niihin liittyvien työpaikkojen luomiselle. Itävalta on sen vuoksi asettanut itselleen kunnianhimoiset tavoitteet, jotka koskevat digitalisaatiokehityksen edistämistä sekä perinteisesti alhaisen yritysten perustamisasteen nostamista (7,4 %, kun EU:n keskiarvo on 10,8 %) ja yritysten kasvua (kasvuyritysten osuus 7,3 %, EU:n keskiarvo 9,2 %). Nyt on jo ilmoitettu toimenpiteistä, joissa investointiesteiden vähentäminen yhdistetään oman pääoman ehtoisen rahoituksen, yrittäjyyden edistämisen ja verokannustinten toimintaedellytysten parantamiseen.

               (17)Yrityspalvelusektorilla ja säänneltyjen ammattien alalla on edelleen korkeita sääntelyesteitä. Erityisesti arkkitehtejä ja insinöörejä koskevat rajoitukset ovat EU:n keskiarvoa tiukemmat. Lisäksi yritysten vaihtuvuusaste on näiden ammattien kohdalla, samoin kuin asianajajien, kirjanpitäjien ja/tai veroneuvojien, patenttiasiamiesten, kiinteistönvälittäjien ja matkaoppaiden kohdalla, huomattavasti EU:n keskiarvoa alhaisempi, mikä näyttää kertovan suhteellisen vähäisestä dynaamisuudesta ja kilpailusta Itävallan ammattipalvelujen alalla. Tällaisia esteitä ovat muun muassa 1) arkkitehtejä, insinöörejä ja patenttiasiamiehiä koskevat osakkeenomistuksen ja yhtiömuodon rajoitukset, 2) arkkitehdeille ja insinööreille asetetut monialatoimintaa koskevat rajoitukset sekä 3) arkkitehdeille, insinööreille ja matkaoppaille varattujen toimintojen erityisen laaja kattavuus. Näiden esteiden vähentäminen voisi tehostaa kilpailua, mikä lisäisi markkinoille tulevien yritysten määrää ja hyödyttäisi kuluttajia matalampien hintojen muodossa. Ongelman ratkaisemiseksi on annettu suosituksia tammikuussa 2017 komission tiedonannossa, joka on osa palvelumarkkinoiden esteiden poistamiseen tähtäävää toimenpidepakettia
                  13
               .

               (18)Itävalta on toteuttanut mittavia toimenpiteitä turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseksi ja pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien kotouttamiseksi. Haasteena on kuitenkin edelleen maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, erityisesti EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten ja työtä etsivien pakolaisten työmarkkinoille integroituminen.

               (19)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Itävallan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Itävallalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  14
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018, kun otetaan huomioon sallitut epätavallisiin tapahtumiin liittyvät poikkeamat; huolehtii terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmän kestävyydestä; järkeistää ja tehostaa eri hallintotasojen valtuuksia ja mukauttaa niiden rahoitus- ja menovastuita toisiinsa;

               2.parantaa naisten työmarkkinatuloksia, myös tarjoamalla kokopäiväisiä hoitopalveluja; parantaa muita heikommassa asemassa olevien, erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutustuloksia; edistää investointeja palvelualalle vähentämällä hallinnollisia ja sääntelystä johtuvia esteitä sekä helpottamalla markkinoille pääsyä ja yritysten kasvua.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Itävallan sallitaan poiketa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuosina 2017 ja 2018 niiden lisäkustannusten verran, joita julkiselle taloudelle aiheutuu vuoden 2015 poikkeuksellisen pakolaisvirran ja vuoden 2016 turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vuoksi, koska tilapäiset poikkeamat ovat kummassakin tapauksessa voimassa kolmen vuoden ajan.

                     (11)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (12)
                  Itävallan vuoden 2018 sopeutusvaatimuksessa otetaan huomioon vuodeksi 2016 sallittu poikkeama, joka liittyy epätavallisiin tapahtumiin, sillä tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Alankomaiden vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Alankomaiden vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Alankomaat kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Alankomaiden olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Alankomaita koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja Alankomaiden kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Alankomaita koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  9
                Komissio päätteli analyysinsä perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisen tärkeää on puuttua suureen ja jatkuvaan vaihtotaseen ylijäämään, joka johtuu talouden rakenteellisista tekijöistä ja toimintalinjoista rahoitusalan ulkopuolisten yritysten suhteen. Alankomaiden vaihtotaseen suurella ylijäämällä on todennäköisesti maltillinen mutta huomattavissa oleva kielteinen vaikutus euroalueen taloudelliseen suorituskykyyn. Myös kotitalouksien velan suureen määrään on tarpeen puuttua.

               (3)Alankomaat toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa
                  10
                sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)Alankomaihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Vuoden 2016 vakausohjelman mukaan hallitus arvioi julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista kohenevan siten, että se on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Samaan aikaan hallitus arvioi uudelleenlasketun
                  11
                 rakenteellisen rahoitusaseman heikkenevän asteittain siten, että se on –1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranee tämän jälkeen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan suunnitelman mukaan vuonna 2019. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite kuitenkin saavutettaisiin jo vuonna 2018. Julkisen talouden velan odotetaan vakausohjelmassa olevan 65,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan vähitellen 58,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa riski, että Alankomaat poikkeaa jonkin verran ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2016 sekä vuosina 2016 ja 2017 yhdessä tarkasteltuina, jos politiikkaa ei muuteta. Alankomaiden ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja siirtymäkauden päättymisen jälkeen myös velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan odotettavissa, että Alankomaat noudattaa pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lisätoimenpiteitä kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan varmistaa sääntöjen noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)Viimeaikainen työllisyyden kasvu johtuu täysin määräaikaisissa työsuhteissa olevien ja itsenäisten ammatinharjoittajien määrän lisääntymisestä. Vaikka Alankomaat on toteuttanut toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi, tarvitaan kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa. Siirtyminen määräaikaisesta työsuhteesta pysyvään on harvinaista, mikä aiheuttaa edelleen työmarkkinoiden segmentoitumisriskin. Määräaikaisten työsuhteiden suuri ja kasvava osuus näkyy suurina eroina määräaikaisten ja vakituisten työsopimusten työsuhdeturvasäännösten välillä. Itsenäiset ammatinharjoittajat, joilla ei ole palkattuja työntekijöitä, ovat muita useammin alivakuutettuja työkyvyttömyyden, työttömyyden ja ikääntymisen varalta, mikä saattaa vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyteen pitkällä aikavälillä. Vakinaisten ja määräaikaisten työsopimusten välisten erojen vähentämiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä. Itsenäisen ammatinharjoittamisen taloudellisia kannustimia ovat edelleen veronhuojennukset ja vapautukset tietyistä sosiaaliturvamaksuista.

               (7)Keskeinen haaste kotitalouksien velkaantuneisuuden ratkaisemiselle ovat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka ohjaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa bruttomääräisesti paljon asuntovelkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin seurausta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuudesta. Vuodesta 2012 on toteutettu useita toimenpiteitä tähän puuttumiseksi osittain, mutta näitä toimia ei ole vauhditettu suosituksen mukaisesti. Hyvin toimivien yksityisten vuokramarkkinoiden kehittämistä rajoittavat muilla asuntosektorin osa-alueilla annettavat tuet. Yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektori on yksi EU:n suurimmista, mutta asuntoja ei osoiteta aina tehokkaasti niitä todella tarvitseville. Sektorilla on alettu porrastaa vuokria enemmän tulojen mukaan. Asuntoja hallinnoivien yritysten on erotettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä toiminta (ts. sosiaalinen asuntotarjonta) muusta toiminnastaan. Joihinkin vääristäviin kannustimiin, joissa yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektorilla vuokrat yhdistetään tuloihin, on jo puututtu, joten aiemman suosituksen tätä asiaa koskevassa osassa on asianmukaista siirtyä tilanteen valvontaan. Asuntomarkkinat ovat kuitenkin edelleen merkittävän vääristyneet, mikä saa kotitaloudet suosimaan velanottoa. Näissä kysymyksissä on edistyttävä edelleen.

               (8)Asuntomarkkinoiden vääristymisen lisäksi eläkejärjestelmän toisen pilarin pakolliset ei-veromuotoiset maksut vähentävät kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja. Toisen pilarin eläkejärjestelmä toimii laadun ja riittävyyden kannalta hyvin, mutta siinä on ongelmia sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, läpinäkyvyyden ja talouden häiriöiden sietokyvyn suhteen. Viime vuosina eläkejärjestelmän kestävyyttä on parannettu nostamalla eläkeikä 67:ään viimeistään vuonna 2021 ja kytkemällä se tämän jälkeen elinajanodotteeseen. Eläkemaksut ovat olleet keskimäärin pienempiä sen jälkeen kun verosta vapautetun eläkkeen suurinta karttumisprosenttia alennettiin. Jos indeksikorjauksia ja rahoituspuskureita (taloudellista arviointia koskeva kehys) koskevien sääntöjen noudattamisen lisäksi huolehdittaisiin asianmukaisesti siitä, että kustannukset ja riskit jaetaan asianmukaisesti sukupolvien sisällä ja niiden välillä, kotitalouksien olisi helpompi kohdentaa varansa kasvua paremmin tukevalla tavalla. Hallitus ilmoitti aikovansa uudistaa eläkkeiden toista pilaria huomattavasti työmarkkinaosapuolia kuullen, jotta voitaisiin luoda läpinäkyvämpi ja vakuutusmatemaattisesti oikeudenmukaisempi järjestelmä.

               (9)Investoinnit vähenivät selvästi talouskriisin aikana ja ovat elpyneet vain osittain. Koko talouden laajuinen investointien heikkous vaikuttaa olevan voimakkaasti suhdannekehitykseen liittyvää. Se on johtunut asuntomarkkinoiden taantumisesta ja julkisen talouden vakauttamisessa tehdyistä valinnoista. Vaikka investointien esteet vaikuttavat pieniltä, vähäiset investoinnit rakennussektorilla ja uusiutuvan energian alalla vaikuttavat olevan yhteydessä markkinoiden epävarmuuteen sekä sääntelyyn liittyviin tekijöihin. Huolimatta luotonannon edellytysten paranemisesta uusien luottojen antamisen riskit ovat suuria vallitsevassa rahoitusympäristössä. Valtion rahoitus T&K-toimintaan on vähentynyt vuodesta 2014 ja yksityiset T&K-menot ovat edelleen vähäisiä. Tämän vuoksi Alankomaille on suositeltu, että se siirtää julkisten menojen painopistettä T&K-investointien tukemiseen ja tekee työtä yksityisten T&K-menojen edistämiseksi. Julkiset ja yksityiset T&K-menot ovat vähäiset verrattuna oppimistuloksiin, koulutustasoon ja talouskehityksen tasoon.

               (10)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Alankomaiden talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Alankomaille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (11)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (12)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 3,

               SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.rajoittaa poikkeamaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017; asettaa etusijalle julkiset menot, joilla tuetaan investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen;

               2.poistaa jäljellä olevat pysyvässä työsuhteessa olevan henkilöstön palkkaamisen esteet ja helpottaa määräaikaisten työsopimusten muuttamista vakinaisiksi; puuttuu itsenäisten ammatinharjoittajien, joilla ei ole palkattuja työntekijöitä, määrän selvään kasvuun esimerkiksi vähentämällä veroihin liittyviä vääristymiä, joilla suositaan itsenäistä ammatinharjoittamista rajoittamatta kuitenkaan yrittäjyyden edellytyksiä, sekä edistämällä itsenäisten ammatinharjoittajien pääsyä kohtuuhintaisen sosiaaliturvan piiriin;

               3.toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaan eläkejärjestelmän toisen pilarin läpinäkyvyyttä, sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja häiriönsietokykyä; toteuttaa toimenpiteitä asuntomarkkinoiden jäljellä olevien vääristymien ja kotitalouksien velanoton suosimisen vähentämiseksi erityisesti vähentämällä asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Rakenteellinen rahoitusasema sellaisena kuin komissio on sen laskenut uudelleen vakausohjelman tietojen perusteella ja yhteistä menetelmää noudattaen.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Italian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastaja samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Italian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  ja samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Italia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Italian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Italiaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Italian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  9
                Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti tuottavuuden heikko kasvu haittaa kilpailukyvyn elpymistä ja vaikeuttaa suuren julkisen velan vähentämistä. Italian talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riski ja sen talouden koon vuoksi myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riski, on erityisen suuri.

               (3)Italia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  10

               (5)Italiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä vuosina 2013–2015. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan 132,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen 123,8 prosenttiin vuonna 2019. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan vakiintuvan vuonna 2016 ja aloittavan hitaan laskun vasta vuodesta 2017. Italian viranomaiset ovat laatineet merkittävän yksityistämisohjelman, jonka toteuttaminen on Italialle keskeinen haaste, kun otetaan huomioon sen odotettu vaikutus velan vähentämistoimiin. Yksityistämiset toteutettiin vuonna 2015 suunnitelmien mukaan, mutta tavoite – eli 0,5 prosentin yksityistämistulot vuodessa suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2018 ja 0,3 prosentin yksityistämistulot vuonna 2019 – vaikuttaa hyvin kunnianhimoiselta, myös kun otetaan huomioon joidenkin yksityistämishankkeiden aiheuttamat viiveet. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

               (6)Komissio antoi 18 päivänä toukokuuta 2015 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, sillä Italia ei edistynyt riittävästi velkasäännön noudattamisessa vuonna 2015. Analyysiin sisältyivät kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä pääteltiin, että velkakriteerin olisi katsottava täyttyneen. Komissio tarkistaa arviointiaan syksyn 2016 talousennusteeseen perustuvassa, SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla annettavassa uudessa kertomuksessa, kun saadaan lisätietoja palaamisesta takaisin vuoden 2017 julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle.

               (7)Italialle myönnettiin keväällä 2015 mahdollisuus poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Italia pyysi vuotta 2016 koskevan alustavan talousarvioesityksensä yhteydessä mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta vielä 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon muita merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Kaikki näiden uudistusten yksityiskohdat on vahvistettu Italian vuoden 2016 kansallisessa uudistusohjelmassa, jossa pitkälti vahvistetaan uudistusten agenda. Ohjelmassa esitetään seuraavat uudistusaloina, joilla on vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen: i) julkishallinto ja hallinnon yksinkertaistaminen, ii) tuote- ja palvelumarkkinat, iii) työmarkkinat, iv) yksityisoikeus, v) koulutus, vi) verotuksen painopisteen siirtäminen, vii) toimenpiteet järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi ja maksukyvyttömyysmenettelyjen uudistamiseksi ja viii) menojen uudelleenarviointi rahoitustoimenpiteenä. Viranomaiset ovat arvioineet, että kaikkien näiden uudistusten vaikutus reaaliseen BKT:hen on 2,2 prosenttiyksikköä  vuoteen 2020 mennessä, mikä vaikuttaa uskottavalta. Mikäli uudistukset toteutetaan täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, niillä on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen. Italian voidaan katsoa olevan oikeutettu pyydettyyn väliaikaiseen 0,5 prosenttiyksikön poikkeamaan suhteessa BKT:hen vuonna 2016 täysimääräisesti edellyttäen, että sovitut uudistukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön, mitä valvotaan osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, ja että johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

               (8)Italia pyysi vuotta 2016 koskevan alustavan talousarvioesityksensä yhteydessä mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta vielä 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon EU:n yhteisrahoittamien hankkeiden kansalliset investointikustannukset. Vuoden 2016 vakausohjelmassa annetut tiedot vaikuttavat vahvistavan, että Italian poikkeamaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamissuralta vuonna 2016 käytetään tehokkaasti investointien lisäämiseen. Koko yhteisrahoitettujen investointien ennakoidun määrän toteutettavuudesta vuoden 2016 aikana on kuitenkin edelleen joitakin epäilyjä. Italian voidaan katsoa olevan oikeutettu väliaikaiseen 0,25 prosenttiyksikön poikkeamaan suhteessa BKT:hen vuonna 2016 edellyttäen, että sovitut uudistukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan. Komissio tekee jälkiarvioinnin varmistaakseen, mikä on yhteisrahoitettujen investointihankkeiden kansallisten kustannusten todellinen määrä ja niihin liittyvä sallittu määrä, johon Italia on oikeutettu nk. investointilausekkeen mukaisesti.

               (9)Vuoden 2016 vakausohjelmassa todetaan, että poikkeuksellisen pakolaisvirran ja poikkeuksellisten turvatoimien aiheuttamat vaikutukset julkiseen talouteen ovat merkittävät, ja niitä on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuna epätavallisena tapahtumana, johon valtio ei voi vaikuttaa. Komission mukaan lisävaikutus on vakausohjelmassa esitettyjen arvioiden mukainen, pakolaisiin liittyvien kustannusten osalta 0,03 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,04 prosenttia vuonna 2016 sekä turvatoimien osalta 0,06 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Italia pyysi tähän liittyen mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä sallitaan näiden lisämenojen huomioon ottaminen, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat poikkeuksellisia tapahtumia, joiden vaikutus Italian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2015 on siksi pienennetty pakolaisiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2016 osalta tehdään keväällä 2017 Italian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (10)Komissio esitti lausunnossaan Italian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2016
                  11
               , että tehdessään kokonaisarviota mahdollisesta poikkeamisesta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta se ottaa huomioon Italian mahdollisuuden saada joustoa vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, tapahtuuko sopeuttamisuralta poikkeaminen tosiasiallisesti investointien lisäämiseksi. Se ottaa huomioon myös sen, onko olemassa uskottavia suunnitelmia palata takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle ja miten rakenneuudistusohjelman suhteen on edistytty ottaen huomioon neuvoston suositukset. Komissio arvioi, että Italialle voidaan sallia vielä 0,35 prosenttiyksikön poikkeaminen suhteessa BKT:hen vuonna 2016, kun otetaan huomioon edistyminen rakenneuudistusohjelman suhteen, suunnitellut investoinnit sekä hallituksen sitoutuminen varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen toteutuminen vuonna 2017, mitä komissio arvioi uudelleen syksyllä.

               (11)Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella ennustettu rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen –0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 osoittaa olevan vaarana, että Italia poikkeaa jonkin verran vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion mukaisista velvoitteistaan, kun otetaan huomioon investointeja ja rakenneuudistusten toteuttamista varten sallittu poikkeama. Komission talousennusteen mukaan vuonna 2017 rakenteellisia toimia ei ole, minkä vuoksi on vaarana, että vaaditusta 0,6 prosentin rakenteellisesta sopeutuksesta suhteessa BKT:hen poiketaan merkittävästi.

               (12)Neuvosto katsoo yleisesti vuoden 2016 vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, ettei Italia noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Komissio arvioi uudelleen syksyn 2016 talousennusteensa perusteella, miten Italia noudattaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää vaadittua sopeuttamisuraa, kun saadaan lisätietoa, myös vuoden 2017 alustava talousarviosuunnitelma, Italian paluusta takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle vuonna 2017.

               (13)Vaikka julkisen talouden kehyksen uudistamiseksi ollaan laatimassa aloitteita, toistaiseksi on tehty vain vähän sen varmistamiseksi, että menojen uudelleenarvioinnilla on vaikutusta julkisen talouden vakauttamiseen. Uudelleenarvioinnille asetettuja tavoitteita on vähennetty edelleen, ja arvioinnin yleistä tehokkuutta haittaa se, ettei sitä ole otettu täysimääräisesti osaksi talousarviomenettelyä. Talousarviomenettelyn kattava uudistus on ollut valmisteilla vuodesta 2009. Siinä on tarkoitus korjata tämä puute ja tehdä menettelystä lähestymistavaltaan tulossuuntautuneempi. Julkisen velan kestävyyden parantamiseksi on myös tärkeää nopeuttaa yksityistämissuunnitelman toteutusta. Italian verotusjärjestelmä estää taloudellista tehokkuutta ja siihen kohdistuu edelleen monia haasteita, jotka liittyvät erityisesti verosäännösten hyvin heikkoon noudattamiseen ja verotukien pitkään odotettuun uudistukseen erityisesti alennettujen arvonlisäkantojen ja vanhan kiinteistörekisterijärjestelmän osalta. Nämä kuuluivat kaikki verojärjestelmän uudistamista koskevan valtuutuslain piiriin, mutta lakia ei ole pantu täytäntöön tai se on pantu täytäntöön vain osittain. Lisäksi viimeaikaiset toimet, kuten ensiasuntojen kiinteistöveron poistaminen, vaikuttavat olevan veropohjan laajentamista koskevan tavoitteen vastaisia ja siirtävän verorasitusta tuotannontekijöistä omaisuuteen ja kulutukseen.

               (14)Julkishallinnon uudistaminen on tärkeä askel, ja jos edellytetyt säädökset hyväksytään ja pannaan täytäntöön, Italia voi saada julkisen sektorin tehokkuuden ja laadun paranemisen kannalta odotettavissa olevat edut. Hallituksen tammikuussa 2016 ehdottamat valtionyhtiöitä ja paikallisia julkisia palveluja koskevat säädökset sekä tuleva julkisia työvoimapalveluja koskeva säädös ovat erityisen tärkeitä, jotta voidaan puuttua tehottomuuden perimmäisiin syihin. Viime aikoina on toteutettu myös toimenpiteitä korruptiontorjunnan vauhdittamiseksi esimerkiksi tiukentamalla tiettyjen korruptiorikosten seuraamuksia ja pidentämällä niiden vanhentumisaikoja, mutta jo pitkään suositeltu vanhentumisaikojen järjestelmällinen tarkistaminen on yhä tekemättä. Myös kirjanpitopetokset ovat tärkeä kysymys. Oikeusjärjestelmässä suurimpia haasteita ovat pitkät oikeudenkäynnit ja käsittelemättä olevien yksityis- ja kauppaoikeudellisten tapausten suuri määrä. Näiden kysymysten ratkaisemiseksi viime vuosina toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksen tarkka seuranta auttaa arvioimaan, olisiko niitä täydennettävä lisätoimilla.

               (15)Pankkisektorilla on edistytty jonkin verran omaisuuserien laadun parantamisessa. Vaikka uusien järjestämättömien lainojen virta on hidastunut viime kuukausien aikana, näitä lainoja on edelleen hyvin paljon, mikä aiheuttaa yhä painetta tuottavuudelle ja pankkien resursseille. Lisäksi Italian maksukyvyttömyysjärjestelmä ja velkojen perimistä koskeva kehys eivät johda tarpeeksi tehokkaasti arvoltaan alentuneiden lainojen nopeaan selvittämiseen. Vuoden 2015 puolivälin jälkeen on hyväksytty useita lakeja maksukyvyttömyys- ja ulosmittausmenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä valtuutuslakiluonnos konkurssikehyksen muuttamiseksi orgaanisesti. Näiden uudistusten vaikutuksia menettelyjen pituuteen ja realisointiarvoihin ei kuitenkaan vielä tunneta. Italia on hyväksynyt vuoden 2015 alun jälkeen useita toimenpiteitä, joilla puututaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän heikkouksiin erityisesti suurimmissa osuuspankeissa, pankeissa, joiden osakkeenomistajina on säätiöitä, sekä pienissä keskinäisissä pankeissa. Näiden uudistusten toteuttaminen täysimittaisesti tekisi sektorista kestävämmän ja varmistaisi reaalitalouden tehokkaamman luotonsaannin. Pankkisektorin heikko kustannustehokkuus haittaa tuottavuutta ja sisäisen pääoman muodostusta. Lisähaasteen asettaa ympäristö, jossa kasvu on heikkoa ja korot alhaiset. EU:n uusi pankkialan kriisinratkaisukehys on muuttanut pankkien liikkeeseen laskemien, merkittävissä määrin italialaisten vähittäisasiakkaiden hallussa olevien joukkovelkakirjojen riskiprofiilia, mikä korostaa kansalaisten finanssiosaamisen tärkeyttä.

               (16)Italia uudisti työmarkkinainstituutioitaan perusteellisesti vuonna 2015 muuttamalla työlakia. Aktiivisten työmarkkinatoimien uudistus on keskeisen tärkeä aktivoitaessa työmarkkinoilta etääntyneitä, erityisesti pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria. Tähän kohdistuu tällä hetkellä useita hallinnollisia, poliittisia ja resursseihin liittyviä haasteita. Erityisesti uudistus edellyttää julkisten työvoimapalvelujen lujittamista ja palvelujen tarjoamisen tarkkaa valvontaa. Oppisopimusjärjestelmää on uudistettu ja siihen on otettu mukaan työttömiksi jääneet aikuiset, mutta uudistuksen täytäntöönpano on vielä kesken. Toisen tason palkkaneuvottelut eivät ole riittävän kehittyneitä Italiassa. Tämä haittaa yritystason innovatiivisten ratkaisujen hyväksymistä, mikä voisi parantaa tuottavuutta ja saattaa palkat vastaamaan paremmin työmarkkinaoloja. Alan toimet on toteutettava työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet eivät ole vielä saavuttaneet sopimusta keskitetystä sopimisesta. Kansallisen uudistusohjelman mukaan uudistusta ollaan toteuttamassa vuoden 2016 loppuun mennessä. Naisten työvoimaosuus on yksi EU:n pienimpiä. Naiset ovat enemmän epätyypillisissä ja epävarmoissa työsuhteissa ja muodostavat valtaosan muuta kuin tavanomaista työtä tekevistä. Myös epävirallinen talous vaikuttaa heihin erityisen paljon. Vero- ja etuusjärjestelmä estää kotitalouksien toisia tulonsaajia työskentelemästä, eikä työlaissa ole puututtu kysymykseen tehokkaasti. Kohtuuhintaisten hoitopalvelujen rajallinen tarjonta vaikeuttaa sellaisten naisten osallistumista työmarkkinoille, joilla on lapsia ja iäkkäitä omaisia. Köyhyyttä on paljon, ja yli neljännes italialaisista on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa. Sosiaalinen tuki on edelleen heikkoa ja hajanaista. Kansallisen köyhyydentorjuntastrategian hyväksyminen ja toteuttaminen sekä sosiaalimenojen järkeistäminen voisivat olla ensimmäinen vaihe asteittain ilman talousarviovaikutuksia käynnistettävässä kansallisen tason vähimmäistoimeentulojärjestelmässä. Koulutuksen uudistamisessa on edistytty merkittävästi. Koulu-uudistus hyväksyttiin heinäkuussa 2015, ja sen täytäntöönpanosäädökset hyväksytään viimeistään tammikuussa 2017.

               (17)Palvelualan kilpailun edistämisessä on edistytty rajallisesti. Vuotta 2015 koskevasta vuotuisesta kilpailulaista keskustellaan edelleen parlamentissa. Parlamentin käsittelyssä useat, esimerkiksi oikeusalan ammatteja koskevat, säännökset ovat heikentyneet. Useat alat ovat edelleen ylisuojattuja tai -säänneltyjä. Tämä koskee erityisesti säänneltyjä ammatteja, terveydenhuoltoalaa, paikallista julkista liikennettä ja takseja, satamia sekä lentokenttiä. Vähittäissektorilla on paljon tehottomuutta, joka johtuu markkinasääntelyn tiukkuudesta. Julkinen prosessi, jolla taloudelliseen toimintaan myönnetään oikeuksia, ei edistä kilpailua varsinkaan, koska lupajärjestelmään ei kuulu kilpailuun perustuvia ja avoimia menettelyjä. Markkinoiden avaamista koskevilla toimenpiteillä on oltava tukenaan liiketoimintaa edistävä ympäristö. Vuosien 2015–2017 yksinkertaistamissuunnitelman toteuttamisessa on edistytty jonkin verran, minkä ansiosta keskus- ja aluehallinnon välinen yhteistyö on helpompaa ja virtaviivaisempaa. Italian liiketoimintaympäristö ei kuitenkaan edelleenkään edistä kasvua ja investointeja riittävästi, ja sen haittana on hajanainen ja jakautunut lakien ja asetusten järjestelmä, joka johtuu hallinnon monitasoisuudesta. Talouden toimijoille aiheutuu edelleen haittaa hallinnollisesta ja sääntelyyn liittyvästä rasitteesta. Vahvuudet yrityksen perustamisessa tai maksukyvyttömyyden ratkaisemisessa kompensoituvat heikkouksilla rakennuslupien käsittelyssä, sopimusten täytäntöönpanossa, verojen maksussa tai luoton saamisessa. Vuoden 2016 alussa hyväksytyn kansallisia julkisia hankintoja koskevan strategian toteuttaminen saattaa myös auttaa joidenkin järjestelmään liittyvien ja laajalle levinneiden heikkoustekijöiden ratkaisemisessa.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Italian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Italialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Italian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

               (19)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5,

               SUOSITTAA, että Italia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.rajoittaa vuonna 2016 väliaikaista poikkeamaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta 0,5 prosentin sopeuttamisuralta suhteessa BKT:hen 0,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä on sallittu investointeja ja rakenteellisten uudistusten toteuttamista varten sillä edellytyksellä, että se jatkaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävällä sopeuttamisuralla vuonna 2017; sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017; nopeuttaa yksityistämisohjelman täytäntöönpanoa ja käyttää satunnaistuottoja julkisen talouden velan supistamisen nopeuttamiseen; siirtää verorasitusta tuotannontekijöistä kulutukseen ja omaisuuteen; vähentää veromenojen määrää ja laajuutta ja saa kiinteistörekisterijärjestelmän uudistuksen valmiiksi viimeistään vuoden 2017 puolivälissä; toteuttaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi esimerkiksi sähköisen laskutuksen ja sähköisten maksujen kautta;

               2.toteuttaa julkishallinnon uudistuksen hyväksymällä ja panemalla täytäntöön kaikki tarvittavat, erityisesti paikallisten julkisten yritysten, paikallisten julkisten palvelujen ja henkilöstöjohtamisen uudistamista koskevat, säädökset; vauhdittaa korruption torjuntaa tarkistamalla vanhentumisaikoja vuoden 2016 loppuun mennessä; lyhentää yksityisoikeudellisia oikeudenkäyntejä toteuttamalla uudistuksia ja tehostamalla asioiden käsittelyä;

               3.nopeuttaa järjestämättömien lainojen määrän vähentämistä esimerkiksi parantamalla edelleen maksukyvyttömyyttä ja velkojen perimistä koskevaa kehystä; toteuttaa pankkialalla meneillään olevia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän uudistukset nopeasti;

               4.toteuttaa aktiivisten työmarkkinatoimien uudistuksen erityisesti tehostamalla työvoimapalveluja; helpottaa kotitalouksien toisen tulonsaajan töihin menemistä; hyväksyy ja toteuttaa kansallisen köyhyydentorjuntastrategian sekä järkeistää sosiaalimenoja;

               5.hyväksyy ja panee täytäntöön käsiteltävänä olevan kilpailulain nopeasti; toteuttaa lisätoimia kilpailun lisäämiseksi säänneltyjen ammattien, liikenteen, terveydenhuollon ja vähittäiskaupan aloilla sekä toimilupajärjestelmässä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  COM(2015) 8105 final.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  6
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset
                  7
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Yhdistyneen kuningaskunnan makrotaloudessa ei ole epätasapainoja. Kotitalouksien huomattava velka, korkeat asuntojen hinnat ja suuri vaihtotaseen alijäämä voivat olla haavoittuvuustekijöitä. Toisaalta kotitalouksien yhteenlasketut taseet ovat vahvoja ja pankkialan häiriönsietokyky paranee edelleen. Kotitaloussektorin ja laajemman talouden kyky selviytyä lyhyellä aikavälillä korkotason ja työttömyyden kaltaisten riskien aiheuttamista häiriöistä näyttää parantuneen. Useat hallituksen tekemät aloitteet eivät ole kuitenkaan vielä vaikuttaneet näkyvästi asuntojen kysynnän ja tarjonnan väliseen epätasapainoon. Suureen vaihtotaseen alijäämään liittyviä riskejä lieventävät suotuisa institutionaalinen kehys ja ulkomaan valuutan määräisten vastuiden vähäisyys. Vaihtotaseen alijäämän kasvua on edistänyt ensitulon alijäämän suureneminen, ja sen odotetaan supistuvan, kun heikko suhdannetilanne kääntyy.

               (3)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 24 päivänä maaliskuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamisesta, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  8

               (5)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Jos liiallinen alijäämä korjataan kestävällä tavalla budjettivuonna 2016–2017, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan budjettivuodesta 2017–2018 alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Budjettivuoden 2015–2016 lähentymisohjelman mukaan hallitus odottaa, että julkisen sektorin alijäämä on alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017, ja suunnittelee sen supistamista edelleen 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018. Uudelleenlaskettu
                  9
                rakenteellinen alijäämä kuitenkin viittaa siihen, että rakenteellinen rahoitusasema paranee suhteessa BKT:hen 0,6 prosenttiyksikköä budjettivuonna 2015–2016, 0,9 prosenttiyksikköä budjettivuonna 2016–2017 ja 0,7 prosenttiyksikköä budjettivuonna 2017–2018. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelmassa odotetaan julkisen talouden velan kasvavan 88,0 prosentista suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 88,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017, ja supistuvan sitten 87,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista budjettivuosina 2016–2017 ja 2017–2018, on esitetty riittävän yksityiskohtaisesti. Eräiden budjettivuodelle 2017–2018 suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus, joiden vaikutus julkiseen talouteen on arvioitu noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, on kuitenkin epävarmempi. Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella odotetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta on budjettivuonna 2015–2016 saavuttanut suositellun alijäämätavoitteen, joka on 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja noudattanut suositettua julkisen talouden sopeutusta. Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan saavan liiallisen alijäämän korjatuksi budjettivuoden 2016–2017 määräaikaan mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti, mutta jäävän suositetusta alijäämätavoitteesta, joka on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden sopeutuksen ennustetaan toteutuvan kumulatiivisesti hieman suositusta pienempänä liiallista alijäämää koskevan menettelyn kuluessa. Budjettivuonna 2017–2018 Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan noudattavan suositettua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, jos politiikkaa ei muuteta. Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan myös noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuonna 2017–2018. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Tuottavuus on Yhdistyneessä kuningaskunnassa polkenut paikallaan vuodesta 2008. Tämä voi johtua useista tekijöistä, kuten pääomainvestointien vähäisyydestä, ammattitaitoisen työvoiman puutteesta, osaamisen kohtaanto-ongelmista ja talouden painottumisesta kohti alhaisemman tuottavuuden sektoreita. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös riittämättömään asuntotarjontaan liittyvät haasteet erityisesti niillä maantieteellisillä alueilla, joilla talouskasvu on nopeaa. Hallituksen heinäkuussa 2015 julkaisemassa asiakirjassa ”Fixing the Foundations – creating a prosperous nation” esitetään kattava ehdotus ongelman ratkaisemiseksi. Koska tietyt esteet edelleen haittaavat investointien tekemistä ja koska julkiset ja yksityiset investoinnit ovat vähäisiä, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen politiikkatoimet osaamistason, innovoinnin ja infrastruktuuri-investointien parantamiseksi osuvat oikeaan ajankohtaan. Tulokset riippuvat kuitenkin niiden toteutumisesta. Yksi suurimmista investointeja haittaavista haasteista on riittävän verkkoinfrastruktuurin tarjonta. Maaliskuussa 2016 päivitetyssä kansallisessa infrastruktuurisuunnitelmassa esitetään katsaus infrastruktuurihankkeiden edistymiseen johdonmukaisen ja yhtenäisen kehyksen puitteissa. Suunnitelman tavoitteena on toteuttaa suuri osa investoinneista yksityistä rahoitusta lisäämällä. Täytäntöönpano ja seuranta ovat ratkaisevan tärkeitä, samoin läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus. Hallituksen eri aloitteista huolimatta asuntojen kysyntä ylittää edelleen tarjonnan, mikä näkyy siinä, että jo ennestään korkeat asuntojen hinnat nousevat edelleen. Asuntopula on pahin Lontoon ja Kaakkois-Englannin nopeasti kasvavilla alueilla. Maankäyttöä ohjaavat periaatteet on esitetty kansallisessa kaavoituspolitiikan kehyksessä, ja asuntorakentamisen lisäämistä voitaisiin helpottaa toteuttamalla kaavoitusjärjestelmän uudistus.

               (7)Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinat ovat edelleen dynaamiset. Vuonna 2015 työllisyysaste nousi 20–64-vuotiaiden ikäryhmässä 76,9 prosenttiin, kun taas työttömyysaste aleni edelleen 5,3 prosenttiin. Nuorisotyöttömyys sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus ovat edelleen supistuneet. Työelämän ulkopuolella olevien, alityöllisten ja matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysnäkymissä on kuitenkin vielä parantamisen varaa. Paremmat etenemismahdollisuudet työmarkkinoilla ja selkeämmät reitit osaamisen täydentämiseen auttaisivat niitä, jotka ovat jääneet alipalkatuiksi ja/tai alityöllistetyiksi. Näin voitaisiin myös paikata ammattitaitoisen työvoiman puutetta, joka näkyy selvästi eräillä talouden aloilla, muun muassa rakennusalalla. Oppisopimusmaksusta kertyvien resurssien hyödyntämiseen on paneuduttava huolellisesti. Ehdotukset päivähoitopalvelujen tarjonnan parantamiseksi on pantava täytäntöön pikaisesti, sillä näiden palvelujen saatavuus ja hinta ovat edelleen haasteellisia.

               (8)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (9)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.pyrkii korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla budjettivuonna 2016–2017; sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu, sopeuttaa julkista taloutta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2017–2018 kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin vähimmäistavoitetta;

               2.korjaa verkkoinfrastruktuuri-investointien puutteet muun muassa toteuttamalla kansallisen infrastruktuurisuunnitelman painopisteet; toteuttaa lisätoimia asuntotarjonnan parantamiseksi muun muassa toteuttamalla kansallisen maankäyttöpolitiikan kehyksen uudistukset.

               3.puuttuu osaamiseen liittyviin kohtaanto-ongelmiin ja edistää osaamisen kehittämistä muun muassa parantamalla oppisopimuskoulutuksen laatua; parantaa edelleen kohtuuhintaisten ja laadukkaiden kokopäiväisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Rakenteellinen rahoitusasema sellaisena kuin komissio on sen laskenut uudelleen lähentymisohjelman tietojen perusteella ja yhteistä menetelmää noudattaen.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 273 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovenian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovenian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovenian vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013
                  5
                mukaisesti lausuntonsa Slovenian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015
                  6
               .

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Sloveniaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  9
               . Maaraportissa arvioitiin edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Slovenian osalta maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Tasapainottaminen on meneillään, ja määrätietoiset politiikkatoimet sekä vientimenestyksen ja kasvuolosuhteiden parantuminen ovat vähentäneet erityisesti ulkoiseen kestävyyteen liittyviä riskejä viime vuodesta. Riskejä rahoitusvakaudelle ja kasvulle aiheuttavat kuitenkin yritysjohdon heikko valvonta, valtion omistamien yritysten suuri osuus, yritysten voimakas velkavivutus ja lisääntyvä julkinen velka, ja näihin riskeihin on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Epätasapainoja ei sen vuoksi enää katsota liiallisiksi, mutta niihin on edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota.

               (7)Slovenia toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Sloveniaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassa liiallisen alijäämän korjaamista neuvoston asettaman määräajan mukaisesti vuoteen 2015 mennessä ja keskipitkän aikavälin tavoitteen – rakenteellisesti tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman – saavuttamista vuoteen 2020 mennessä, toisin sanoen vuosi ohjelmakauden jälkeen. Hallituksen suunnitelmien mukaan julkisen sektorin alijäämä supistetaan vähitellen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen niin, että se on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Vakausohjelmassa odotetaan julkisen talouden velan olevan suurimmillaan, 81,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2015 ja alkavan sitten supistua. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan on odotettavissa, että liiallinen alijäämä korjataan oikea-aikaisesti ja kestävästi vuoteen 2015 mennessä. Samaan aikaan julkisen talouden toimet jäävät rakenteellisen rahoitusaseman ja toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden perusteella vähäisemmiksi kuin mitä neuvosto suosittelee. Jos liiallinen alijäämä korjataan oikea-aikaisesti suunnitelmien mukaan, Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota vuodesta 2016. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty riittävästi. Näin ollen komission kevään 2015 talousennusteen perusteella näyttää siltä, että on olemassa riski, että Slovenia poikkeaa merkittävästi vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2016, ja lisätoimia tarvitaan. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Slovenia ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Slovenian parlamentti hyväksyi finanssipoliittisten sääntöjen osalta vuonna 2013 perustuslaillisen perustan julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevalle säännölle. Tarvittavaa täytäntöönpanolainsäädäntöä ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty. Julkista taloutta koskevan lain tarkistusten odotetaan tarjoavan tarvittavan oikeusperustan finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain taustalla olevien menettelykysymysten osalta.

               (9)Slovenia on ryhtynyt toimiin helpottaakseen eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia paineita, mutta keskeisiä parametreja on vielä mukautettava, jotta varmistetaan sen kestävyys vuoden 2020 jälkeisenä aikana. Vuoden 2013 eläkeuudistuksella on ollut myönteinen vaikutus, ja demografiarahaston perustamista koskeva säädös on tarkoitus hyväksyä kesäkuussa 2015. Eläkkeiden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen edellyttää kuitenkin lisäuudistuksia. Pitkäaikaishoidon uudistamisessa ei ole edistytty. Vuoden 2013 lopussa hallitus hyväksyi hahmotelman pitkäaikaishoidon uudistamiseksi, mutta uudistuksen toteuttamista koskevan lainsäädännön hyväksymistä on lykätty vuoden 2015 loppuun, jotta tätä ennen voidaan tehdä sairausvakuutusuudistusta ja muun muassa yleisen terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon rahoituslähteitä koskevat päätökset. Ikäsidonnaisia pitkäaikaishoidon menoja voidaan hillitä kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon.

               (10)Tammikuussa 2015 tehtiin työmarkkinasopimus, jossa määrätään, että julkisen sektorin palkkojen kasvu jää jälkeen yksityisen sektorin palkkakehityksestä. Vähimmäispalkkojen muodostuminen ja indeksikorjaus eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan. Vähimmäispalkka on vielä suhteellisen suuri verrattuna keskipalkkaan, mutta se on noussut viime aikoina vain vähän. Vuoden 2013 työmarkkinauudistuksen arviointi osoittaa, että työmarkkinarajoitukset ovat vähentyneet, mutta pitkäaikaistyöttömyyteen ja alhaisen osaamistason työntekijöiden ja ikääntyvien työntekijöiden matalaan työllisyysasteeseen liittyy edelleen rakenteellisia ongelmia. Slovenia on toteuttanut joitakin toimia ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuden ratkaisemiseksi, ja useita muita toimenpiteitä on suunnitteilla vuoteen 2020 saakka.

               (11)Pankkisektori on vakautunut edelleen Abankan ja Banka Celjen vuonna 2014 toteutetun pääomapohjan vahvistamisen myötä. Pankkeja koskeva kattava toimintaohjelma on saatu valmiiksi ja toimitettu pääministerin kansliaan tammikuussa 2015. Slovenian keskuspankki on huolehtinut vuonna 2013 toteutetussa omaisuuserien laadun tarkastelussa havaittuja puutteita koskevista jatkotoimista ja jatkaa paikalla tehtäviä tarkastuksia vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen aikana selvittääkseen, ovatko pankit panneet suositukset täytäntöön. Suurimmat pankit ovat organisoituneet uudelleen ja vahvistaneet selvitys- ja uudelleenjärjestely-yksiköitään. Pankkisektorin tervehdyttämiseksi on kuitenkin tarpeen lisätä pitkän aikavälin kannattavuutta ja supistaa järjestämättömien lainojen määrää yrityssektorilla. Yritysten uudelleenjärjestelyä koskeva yleissuunnitelma on laadittu, ja yritysten uudelleenjärjestelyä käsittelevä keskitetty työryhmä on perustettu. Edellytykset yksityisten investointien piristymiselle voisivat palautua, jos yrityssektorin velkavivun purkamista jatketaan, muun muassa pankkien varainhoitoyhtiön kautta ja panemalla uusi maksukyvyttömyyslainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön. Pankkien luotonantotoiminta jatkaa supistumistaan, mikä vaikuttaa pääasiassa pk-yrityksiin. Pankkialan pääomapohjan äskettäisen vahvistamisen tulosten odotetaan näkyvän kokonaisuudessaan vasta vuonna 2016. Pankkien vähäinen luotonanto ja korkeat korot rasittavat pk-yritysten rahoituskapasiteettia. Vaikka hylättyjen lainahakemusten osuus on laskenut viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana, aiempaa huomattavasti useammat pk-yritykset raportoivat pankkien lainanmyöntämishalukkuuden heikenneen, ja tällaisten yritysten määrä on EU:n suurimpia.

               (12)Yksityistämisohjelma etenee, vaikkakin viiveellä. Valtion omistamien viiden suuren pankin rakenneuudistus ja kahden pienemmän kotimaisen pankin toiminnan lopettaminen etenee aikataulussa. Slovenian valtion holdingyhtiö, joka vastaa valtion omaisuuden hallinnoinnista ja myynnistä, on nyt täysin toimintakykyinen. Luonnos omaisuudenhoitostrategiaksi on vielä hyväksyttävä Slovenian parlamentissa, minkä jälkeen odotettavissa on useita tarkoin kohdennettuja valtion omaisuuseriä koskevan divestointisuunnitelman julkistaminen. Slovenian valtion holdingyhtiö hyväksyi joulukuussa 2014 uudet hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat säännökset, ja tammikuussa 2015 nimitettiin säännösten noudattamista valvova virkamies.

               (13)Tuomioistuinten tehokkuus parani edelleen vuonna 2014, vaikkakin aiempaa hitaammin. Oikeudenkäyntien keston lyhentäminen ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltävissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa edistyi jossakin määrin, myös maksukyvyttömyyslainsäädännön piiriin kuuluvien asioiden osalta, mutta oikeudenkäyntien kesto ja ratkaisemattomien tapausten ruuhka on edelleen huomattava.

               (14)Slovenian liiketoimintaympäristön tarjoama tuki on heikkoa, mikä on keskeinen syy maan liikeyritysten vähäisiin investointeihin. Lisäksi lakien suuri määrä ja lukuisat lainsäädännön muutokset vaikeuttavat liiketoiminnan harjoittamista ja paikallisen sääntelyn noudattamista. Säänneltyjen ammattien määrä on vähentynyt 323:sta 242:een mutta on edelleen korkea. Hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevaan yhtenäiseen asiakirjaan sisältyvistä toimenpiteistä on toteutettu noin 25 prosenttia. Kilpailuviranomaiselle on annettu riittävä taloudellinen ja institutionaalinen riippumattomuus.

               (15)Uusi hallitus on vahvistanut sitoumuksensa torjua korruptiota, ja se hyväksyi tammikuussa 2015 uuden kaksivuotisen ohjelman, johon sisältyy 11 monivuotista toimenpidettä. Läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden parantamisessa on edistytty jonkin verran. Valmisteilla on kattava julkisen sektorin uudistus. Tulosarviointia ja laadunvalvontamenettelyjä koskevan raportoinnin osalta ei ole edistytty.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovenian talouspolitiikkaa ja julkaissut analyysinsa vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (17)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Slovenian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuonna 2015 ja sopeuttaa julkista taloutta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016; hyväksyy finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain ja tarkistaa julkista taloutta koskevaa lakia; edistää eläkejärjestelmän pitkän aikavälin uudistusta; hyväksyy vuoden 2015 loppuun mennessä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon uudistuksen;

               2.tarkistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti vähimmäispalkan määrittämismekanismia ja erityisesti avustusten merkitystä ottaen huomioon niiden vaikutuksen työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseen, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn; parantaa alhaisen osaamistason työntekijöiden ja ikääntyvien työntekijöiden työllistettävyyttä; toteuttaa toimenpiteitä löytääkseen ratkaisuja pitkäaikaistyöttömyyteen ja tarjoaa riittävät kannustimet työurien pidentämiselle;

               3.vähentää järjestämättömien lainojen osuutta pankeissa asettamalla täsmällisiä tavoitteita; parantaa pankkien kapasiteettia seurata luottoriskejä; jatkaa yritysten uudelleenjärjestelyjä ja pitää yllä vahvaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää pankkien varainhoitoyhtiössä; toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaan pk-yritysten ja mikroyritysten rahoituksen saantia; hyväksyy Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan strategian, johon sisältyy omaisuuserien selkeä luokittelu, panee täytäntöön vuotuisen omaisuudenhoitosuunnitelman ja soveltaa tulosten arviointiperusteita;

               4.varmistaa, että siviilioikeuden tehokkuuden parantamiseksi toteutetut uudistukset auttavat lyhentämään oikeudenkäyntien kestoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.