title: Komission suositus (EU) 2016/1117, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2016, Helleenien tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen

text:
               9.7.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 186/28

         KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/1117,
   annettu 15 päivänä kesäkuuta 2016,
   Helleenien tasavallalle kiireellisistä erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Jäsenvaltiot keskeyttivät vuonna 2011 kansainvälistä suojelua hakevien Kreikkaan suuntautuneet siirrot, jotka perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 604/2013 (1), jäljempänä ’Dublin-asetus’. Siirrot keskeytettiin sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Euroopan unionin tuomioistuin antoivat kaksi tuomiota (2), joissa Kreikan turvapaikkajärjestelmässä havaittiin systeemisiä puutteita. Nämä puutteet johtavat sellaisten kansainvälistä suojelua hakeneiden henkilöiden perusoikeuksien loukkaamiseen, jotka siirretään neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 (3) nojalla muista jäsenvaltioista Kreikkaan.

               (2)

               Euroopan neuvoston ministerikomitea on seurannut tilannetta Kreikassa sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi vuonna 2011 tuomionsa asiassa M.S.S v. Belgia ja Kreikka. Seurannassa on käytetty kertomuksia, joita Kreikan edellytetään antavan todisteeksi edistymisestään tuomion toimeenpanossa, sekä todistusaineistoa, jota on saatu Kreikassa toimivilta kansalaisjärjestöiltä ja kansainvälisiltä järjestöiltä, kuten YK:n pakolaisjärjestöltä (UNHCR).

               (3)

               Asiassa M.S.S annetun tuomion johdosta Kreikka sitoutui uudistamaan turvapaikkajärjestelmänsä elokuussa 2010 esittämänsä ja tammikuussa 2013 tarkistamansa turvapaikkajärjestelmän uudistusta ja maahanmuuton hallintaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelman, jäljempänä ’Kreikan toimintasuunnitelma’, perusteella. Kreikka esitti neuvostolle 1. lokakuuta 2015 etenemissuunnitelmansa siirtojärjestelmän ja hotspot-järjestelykeskusten täytäntöönpanossa. Suunnitelmassa hahmoteltiin myös tiettyjä toimia, joille olisi annettava etusija sen varmistamiseksi, että turvapaikanhakua ja muuttajien vastaanottoa koskevat sovitut mutta keskeneräiset toimet toteutetaan.

               (4)

               Komissio osoitti 10. helmikuuta 2016 Kreikan tasavallalle ensimmäisen suosituksen kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava Dublin-asetuksen nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen, jäljempänä ’ensimmäinen suositus’ (4). Sen jälkeen Kreikan viranomaiset ovat komission, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO), jäsenvaltioiden ja kansainvälisten ja kansalaisjärjestöjen avustuksella jatkuvasti pyrkineet parantamaan turvapaikkajärjestelmän toimivuutta ensimmäiseen suositukseen sisältyvien seitsemän kohdan mukaisesti.

               (5)

               Samaan aikaan nykyinen pakolais- ja muuttoliikekriisi on edelleen aiheuttanut valtavia paineita Kreikan turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmille, koska Kreikka on ensimmäisenä ottamassa vastaan itäisen Välimeren reitiltä tulevia muuttajia. Vuoden 2016 tammikuun ja huhtikuun välisenä aikana Kreikkaan saapui yli 157 000 laitonta maahanmuuttajaa. Pian Kreikalle annetun komission ensimmäisen suosituksen jälkeen Eurooppa-neuvoston jäsenet ja Turkin hallitus pääsivät maaliskuussa 2016 yksimielisyyteen EU:n ja Turkin julkilausumasta. Julkilausuman ansiosta Turkista Kreikkaan päivittäin saapuvien tulijoiden määrä on vähentynyt merkittävästi. Sillä myös asetettiin Kreikan viranomaisille uusia vastuullisia tehtäviä. (5) Kreikan tilanne on muuttunut merkittävästi myös sen jälkeen, kun Länsi-Balkanin reitti tosiasiallisesti suljettiin, mikä esti kolmansien maiden kansalaisia jatkamasta matkaa. Tämän vuoksi noin 57 000 ulkorajan laittomasti ylittänyttä kolmansien maiden kansalaista on joutunut jäämään Kreikkaan. (6) Kaikki jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole panneet siirtojärjestelmiä tyydyttävästi täytäntöön, ja niiden on vielä vähennettävä Kreikkaan kohdistuvia paineita. (7)

               (6)

               Niin sanottu ennakkorekisteröintityö aloitettiin 8. kesäkuuta 2016. Sen tarkoituksena on rekisteröidä kaikki ennen 20. maaliskuuta 2016 Kreikkaan saapuneet ulkorajan laittomasti ylittäneet kolmansien maiden kansalaiset, jotka haluavat hakea turvapaikkaa ja jotka eivät ole pyrkineet laillistamaan oleskeluaan Kreikan viranomaisten kautta. (8) Ennakkorekisteröinnin suorittaa Kreikan turvapaikkavirasto yhdessä EASOn, UNHCR:n ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa komission tuella. Ennakkorekisteröintityö kestää heinäkuun 2016 loppuun saakka. On odotettavissa, että turvapaikkahakemuksen tekee todennäköisesti noin 50 000 henkilöä. Heidät on majoitettava Kreikkaan odottamaan asiassaan tehtävää päätöstä, joka koskee kansainvälisen suojelun ehtojen täyttämistä tai siirtämistä toiseen jäsenvaltioon Dublin-asetuksen mukaisesti. Kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten virallisen jättämisen turvapaikkavirastoon odotetaan helpottuvan ja nopeutuvan, kun hakijat on jo ennakkorekisteröity. Uudessa järjestelmässä avoimiin vastaanottotiloihin lähetetään työntekijöitä rekisteröimään ihmisiä suoraan majoituspaikoissa. Rekisteröinnin päätteeksi ihmisille annetaan virallinen turvapaikanhakijan henkilökortti. Ennakkorekisteröintityön seurauksena turvapaikkahakemuksia odotetaan vuonna 2016 todennäköisesti olevan ainakin nelinkertainen määrä verrattuna vuonna 2015 vastaanotettuihin hakemuksiin (13 197 hakemusta).

               (7)

               Vaikka Kreikka toteuttaa jatkuvasti turvapaikkajärjestelmän parantamiseen tähtääviä toimia, vaaditaan vielä merkittävää edistystä, ennen kuin Dublin-asetuksen nojalla tehtävien siirtojen aloittamista voidaan suunnitella. Tässä suosituksessa esitetään tärkeimmät uudistamista kaipaavat alat, joilla Kreikan viranomaisten on vielä korjattava edellä mainituissa tuomioissa kuvattuja turvapaikkajärjestelmien puutteita, jotta Dublin-asetuksen mukaiset siirrot voidaan aloittaa uudelleen.

               (8)

               Komissio sai 7. maaliskuuta 2016 Kreikalta ensimmäisen edistymiskertomuksen. Siinä kuvattiin joitakin parannuksia, joita oli tehty komission ensimmäisessä suosituksessa eriteltyihin seikkoihin. Kreikan viranomaiset antoivat lisätietoja 18. toukokuuta ja 8. kesäkuuta 2016 päivätyillä kirjeillä.

               (9)

               Komissio totesi, että edistystä on tapahtunut Kreikan kansallisen lainsäädännön uudistamisessa ja sen varmistamisessa, että uudelleenlaaditun turvapaikkamenettelyjä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (9) uudet säännökset ja osa Euroopan parlamentin ja neuvoston uudelleenlaaditun vastaanotto-olosuhteita koskevan direktiivin 2013/33/EU (10) säännöksistä on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kreikan parlamentti hyväksyi 3. huhtikuuta 2016 uuden lain (laki 4375/2016), mutta osa sen säännöksistä ei ole tullut voimaan. (11)

               (10)

               Lokakuun 25 päivänä 2015 pidetyn EU:n huippukokouksen jälkeen Kreikka sitoutui kasvattamaan kansainvälistä suojelua hakeneiden henkilöiden ja laittomien muuttajien vastaanottokapasiteettiaan 30 000 majoituspaikalla vuoden 2015 loppuun mennessä. UNHCR sitoutui puolestaan tarjoamaan vuokratukea ja isäntäperheohjelmia, joiden avulla majoitetaan vähintään 20 000 henkilöä lisää sen järjestämän erillisen ohjelman avulla. Kreikka on edistynyt hätävastaanottotilojen perustamisessa, ja Kreikan viranomaisten 10. kesäkuuta 2016 julkaiseman päivittäisen tiedotteen mukaisesti Kreikassa on käytettävissä yli 50 000 väliaikaista hätävastaanottotilaa ja pysyvää vastaanottopaikkaa sekä laittomia muuttajia että kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä varten. (12)

               (11)

               Kreikka on lisännyt kokonaisvastaanottokapasiteettiaan sekä laittomia muuttajia että kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä varten. Valtaosa näistä vastaanottotiloista on kuitenkin vain väliaikaisia hätämajoitustiloja. Osassa niistä tarjonta majoittujille vastaa juuri ja juuri perusvastaanotto-olosuhteiden vaatimuksia ja kattaa ruoan, veden, sanitaatiojärjestelyt ja perusterveydenhoidon, kun taas osassa ei pystytä täyttämään edes välttämättömimpiä perustarpeita. (13) Nämä olosuhteet ja tilat voivat tosin olla riittävät parempiin tiloihin siirtymistä edeltävää lyhytaikaista majoitusta varten, mutta ne eivät silti läheskään täytä direktiivissä 2013/33/EU kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille säädettyjä vaatimuksia. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että Kreikka perustaa viipymättä ja asteittain riittävän määrän asianmukaisia vaatimuksia vastaavaa turvapaikanhakijoille tarkoitettua pysyvää ja avointa vastaanottokapasiteettia ja että se ylläpitää väliaikaisten tilojen riittävää kapasiteettia odottamattomista pakolaisvirroista aiheutuvan kapasiteetin puutteen varalta.

               (12)

               Komission ja UNHCR:n välillä allekirjoitettiin tammikuussa 2016 yhteensä 80 miljoonan euron valtuutussopimus. Sopimuksella on määrä perustaa 20 000 avointa majoituspaikkaa ensisijaisesti sisäiseen siirtoon oikeutetuille kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille. (14) Näitä paikkoja perustetaan aluksi UNHCR:n hallinnoiman vuokrajärjestelyn puitteissa. Paikkoja on jo alettu perustaa, ja valtuutussopimuksen tarkistamisesta käydään keskusteluja. Tarkistuksessa on tarkoitus määrätä noin 6 000 paikan perustamisesta siirtokeskuksiin asuntojen sijasta ja vahvistaa, että majoitettavia voivat olla myös sisäisten siirtojen piiriin kuulumattomat turvapaikanhakijat tai hakijat, joita voitaisiin tulevaisuudessa siirtää Kreikkaan Dublin-asetuksen mukaisesti. Kesäkuun 6 päivältä 2016 olevien UNHCR:n tietojen mukaan siirtoa hakeville henkilöille on perustettu 6 385 vastaanottopaikkaa, joista valtaosa on hotelleissa ja asunnoissa. (15)

               (13)

               Merkittäviä parannuksia on nähtävissä alueellisten turvapaikkatoimistojen perustamisessa. Kreikan lainsäädännön mukaan alueellisia turvapaikkatoimistoja on perustettava Attikan, Thessalonikin, Traakian, Epeiroksen, Thessalian, Länsi-Kreikan, Kreetan, Lesboksen, Chioksen, Sámoksen, Léroksen ja Ródoksen alueille. (16) Kahdeksan alueellista turvapaikkatoimistoa on tähän mennessä toiminnassa Attikan, Traakian, Thessalonikin, Lesboksen, Sámoksen, Chioksen ja Ródoksen alueilla. Lähikuukausina on lisäksi määrä avata Attikan alueellinen turvapaikkatoimisto (Pireukseen). Vuonna 2016 neljän muun alueellisen turvapaikkatoimiston on määrä aloittaa toimintansa Kosin, Léroksen, Kreetan (Iraklion) ja Länsi-Kreikan (Patras) alueilla. Viimeksi mainitun odotetaan olevan toiminnassa jo hyvinkin pian. Alueelliset turvapaikkatoimistot on näin ollen enää perustettava Thessalian (Vólos) ja Epeiroksen (Ioánnina) alueille. Lisäksi on perustettu kaksi ylimääräistä turvapaikkayksikköä Chiokseen ja Kosiin. Niiden myötä turvapaikkayksikköjen määrä kasvaa viiteen (Amygdaleza, Xánthi, Patras, Chios ja Kos). Álimokseen on lisäksi perustettu sisäisiä siirtoja käsittelevä yksikkö, jonka on määrä olla toiminnassa heinäkuussa 2016.

               (14)

               Kreikan viranomaiset ilmoittivat ensimmäisessä kertomuksessaan myös, että ne olivat rekrytoimassa lisää työntekijöitä turvapaikkavirastoon käsittelykapasiteetin parantamiseksi. Turvapaikkaviraston palveluksessa on nykyään 370 työntekijää, mikä on kaksinkertainen määrä verrattuna vuoden 2015 henkilöstöön. Heistä kolmannes on erilaisista EU:n ja ETAn rahoituslähteistä rahoitettavia määräaikaisia työntekijöitä. Kreikan parlamentti on hyväksynyt 300 uutta vakituisen työntekijän tointa, jotka on määrä täyttää lähikuukasina. (17) Näiden työntekijöiden lisäksi tulevat UNHCR:n palkkaamat määräaikaiset työntekijät ja EASOn määräajaksi Kreikan turvapaikkavirastoon lähettämät jäsenvaltioiden asiantuntijat. On kuitenkin selvää, että turvapaikkaviraston nykyiset ja suunnitellut henkilöstömäärät ovat edelleen kaukana niistä määristä, jotka tarvittaisiin nykyisten ja todennäköisten tulevien tapausmäärien asianmukaiseen käsittelyyn. Kreikan olisi jatkettava turvapaikkaviraston toiminnan tehostamista lisäämällä merkittävästi aineellisia ja henkilöresursseja, jotta virasto voisi selviytyä turvapaikkahakemusten määrän kasvusta. Tätä varten olisi tehtävä tarvearviointi, jossa otetaan huomioon niiden turvapaikkahakemusten määrä, joita Kreikan turvapaikkavirasto todennäköisesti käsittelee yhtäaikaisesti, sekä näiden hakemusten käsittelyyn tarvittavan tai todennäköisesti tarvittavan henkilöstön määrä.

               (15)

               Äskettäin annetun lainsäädännön (laki 4375/2016) mukaisesti perustettavat uusi muutoksenhakuviranomainen ja valituslautakunnat olisi perustettava vaiheittain ja otettava täysimääräisesti käyttöön vuoden 2016 loppuun mennessä. Koska Kreikassa lähikuukausina esitettävien hakemusten määrä todennäköisesti kasvaa huomattavasti, muutoksenhakuviranomaisen henkilöstön on oltava täysilukuinen ja muutoksenhakuviranomaisen on pystyttävä selviytymään valitusten määrän merkittävästä kasvusta. Asiassa M.S.S annetussa tuomiossa kritisoitiin erityisesti tehokkaiden oikeussuojakeinojen puutetta Kreikassa. Näin ollen on välttämätöntä, että jos Dublin-asetuksen mukaiset siirrot aloitetaan tulevaisuudessa uudelleen, turvapaikanhakijoilla on oltava oikeus hyödyntää tehokkaasti keinoja hakea muutosta hakemustaan koskevaan kielteiseen päätökseen.

               (16)

               Vanhoille hakemussumaa purkaville valituslautakunnille, jotka perustettiin käsittelemään turvapaikkapäätöksistä tehtyjä Kreikan tapaussumasta aiheutuneita valituksia, on annettu toistaiseksi uusia valtuuksia. Näiden hakemussumaa purkavien valituslautakuntien on määrä siirtymäkauden aikana käsitellä ensimmäisen asteen päätöksistä tehtyjen valitusten lisäksi valituksia, jotka koskevat päätöksiä käsiteltäväksi ottamisesta EU:n ja Turkin julkilausuman puitteissa.

               (17)

               Presidentin asetuksella 114/2010 säänneltävän niin sanotun vanhan menettelyn mukaisten valitusten pitkäaikaisen suman selvittämisessä on edistytty paremmin. Nykyinen suma käsittää noin 13 975 tapausta (kaikkiaan noin 51 000 tapauksesta, jotka katsottiin sumaan kuuluviksi vuoden 2013 alussa). Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet myöntämään humanitaarisista syistä oleskeluluvan henkilöille, joiden turvapaikkahakemus on ollut vireillä huomattavan pitkän ajan ja jotka täyttävät humanitaarisista tai muista poikkeuksellisista syistä annettavan oleskeluluvan hankkimisen edellytykset Kreikan lain 4375/2016 mukaisesti. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan johtavan noin 10 000 tapauksen suman purkamiseen. Oleskelulupa myönnetään kahdeksi vuodeksi ja voidaan uusia. (18) Sen nojalla myönnettävät oikeudet ja etuudet vastaavat Kreikassa toissijaisen suojeluaseman nojalla myönnettäviä oikeuksia ja etuuksia. (19) Kreikan olisi tältä osin jatkettava edistymistä vireillä olevien valitusten suman purkamisessa ja varmistettava, että hakijoilla, joiden valituksesta ei ole tehty päätöstä, on mahdollisuus käyttää oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.

               (18)

               Uudessa lainsäädännössä (laki 4375/2016) on valitusvaiheessa oleville hakijoille annettavaa maksutonta oikeusapua koskeva säännös. Kreikan viranomaiset eivät kuitenkaan toistaiseksi ole käytännössä antaneet maksutonta oikeusapua. Laissa 4375/2016 olevaa ilmaista oikeusapua koskeva säännös pannaan täytäntöön valmisteilla olevalla ministeriön päätöksellä. Kreikan viranomaiset käynnistivät 8. kesäkuuta 2016 tarjouspyyntömenettelyn, joka koskee maksuttoman oikeusavun tarjoamista ja oikeudellisena edustajana toimimista valitusvaiheessa oleville 6 750 hakijalle, jotka täyttävät turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF-rahasto) alaisen kansallisen ohjelman edellytykset. Menettely toteutetaan oikeusapua antavien asianajajien luettelon (20) täydentämiseksi. Tarjousten lähettämisen määräaika päättyy 24. kesäkuuta 2016. UNHCR:lle myönnettiin lisäksi EU:n hätäapurahastosta yhteensä 30 miljoonan euron avustussopimus. UNHCR tulee käyttämään tätä rahoitusta muun muassa maksuttoman oikeusavun tarjoamiseen valitusvaiheessa oleville kansainvälistä suojelua hakeneille henkilöille enintään neljän kuukauden ajan, ennen kuin Kreikan viranomaisten odotetaan ottavan käyttöön oma oikeusapua koskeva järjestelmä. Kreikan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan maksutonta oikeusapua koskevan oikeuden pikainen toteutuminen turvapaikkamenettelyssä.

               (19)

               Uudessa laissa 4375/2016 säädetään uudesta vastaanottoasioiden yksiköstä ja yhteiskuntaan integroitumisen yksiköstä. Molempiin kuuluu erityisosastoja, joissa käsitellään ilman huoltajaa olevien alaikäisten vastaanottoa ja kotouttamista sekä edustajan tarjoamista heille. Näiden toimien lisäksi Kreikan viranomaisten on edelleen hyväksyttävä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan asianmukaisten menettelyllisten takeiden ja vastaanotto-olosuhteiden tarjoaminen käytännön tilanteissa ilman huoltajaa oleville alaikäisille. Kreikan hallitus on jo antanut ilman huoltajaa olevien alaikäisten turvapaikanhakijoiden iän arviointia koskevan ministeriön päätöksen (21). Lisäksi on annettava presidentin asetus, jossa olisi oltava tehokasta huoltajuusjärjestelmää koskevia säännöksiä.

               (20)

               Kesäkuun 2016 tietojen mukaan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten käytettävissä olevien vastaanottotilojen kokonaismäärä Kreikassa on 585 paikkaa. Nämä tilat ovat parhaillaan täynnä ja jonossa on 625 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, jotka on majoitettava asianmukaisiin tiloihin. Kreikan viranomaisten 8. kesäkuuta komissiolle lähettämän kirjeen mukaan Kreikka aikoo heinäkuun 2016 loppuun mennessä perustaa 800 uutta vastaanottopaikkaa ilman huoltajaa oleville alaikäisille. Kreikan on varmistettava, että ilman huoltajaa oleville alaikäisille on käytössä kyseisen majoituksen tarvetta vastaava määrä vastaanottotiloja.

               (21)

               Kansalaisjärjestöt ovat yhä enemmän huolissaan siitä, että Kreikassa on paljon lapsia, joilta puuttuu mahdollisuus koulunkäyntiin ja että ilman huoltajaa olevien lasten tilanne on yleisesti epävarma. Jotkut niistä kertovat, että lapsia pidetään edelleen säilöönotettuina, kunnes heille pystytään järjestämään asianmukaista majoitusta.

               (22)

               Euroopan komissio on antanut Kreikalle merkittävää rahoitusta, jolla tuetaan maan pyrkimyksiä saada turvapaikka-asioiden hallinnointijärjestelmä vastaamaan EU:n vaatimuksia.

               (23)

               Vuoden 2015 alusta alkaen Kreikalle on myönnetty hätäapuna kaikkiaan 262 miljoonaa euroa sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF-rahasto ja sisäisen turvallisuuden rahasto (ISF)) kautta joko suoraan Kreikan viranomaisille tai unionin virastojen ja Kreikassa toimivien kansainvälisten järjestöjen kautta. Noin 81 miljoonan euron osuus avustuksesta myönnettiin toukokuussa 2016. Toukokuun 20. päivänä 2016 56 miljoonaa euroa hätärahoitusta myönnettiin Kreikan viranomaisille (13 miljoonaa euroa), IOMille (13 miljoonaa euroa) ja UNHCR:lle (30 miljoonaa euroa). Rahoituksella on määrä parantaa Kreikan viranomaisten valmiuksia rekisteröidä vastatulleita muuttajia ja käsitellä heidän turvapaikkahakemuksiaan, luoda paremmat olosuhteet haavoittuvassa asemassa oleville muuttajille ja vahvistaa rekisteröinti- ja turvapaikkamenettelyä lisäämällä henkilöresursseja, huolehtia IT-infrastruktuurin parantamisesta, parantaa tulkkien saatavuutta ja huolehtia tiedonsaantimahdollisuuksien parantamisesta. Komissio myönsi 24. toukokuuta 2016 25 miljoonaa euroa hätärahoitusta (AMIF-rahastosta) EASOlle. Rahoituksella vahvistetaan viraston valmiuksia jatkaa Kreikan viranomaisten tukemista. Sillä edistetään myös komission, Kreikan viranomaisten ja asianomaisten sidosryhmien yhdessä kehittämän hätäsuunnitelman täytäntöönpanoa. Tavoitteena on nykyiseen humanitaariseen tilanteeseen puuttuminen paikan päällä sekä 18. maaliskuuta annetun EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpano.

               (24)

               Hätäavulla täydennetään Kreikalle AMIF- ja ISF-rahastosta maan kansallisten ohjelmien kautta vuosille 2014–2020 osoitettua 509 miljoonan euron summaa, jonka johdosta Kreikka pitää EU:n jäsenvaltioiden joukossa kärkisijaa sisäasioiden EU-rahastojen edunsaajana.

               (25)

               Kreikan olisi varmistettava, että nämä taloudelliset resurssit käytetään viipymättä ja täysimääräisesti vaikuttavimmalla ja tehokkaimmalla tavalla. Tätä varten olisi mahdollisimman pian saatava valmiiksi sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen (AMIF, ISF) mukaisten Kreikan kansallisten ohjelmien käynnissä oleva tarkistaminen, jonka tarkoituksena on saada ohjelmat vastaamaan uusia painopisteitä. Niin ikään olisi viipymättä saatava päätökseen edellä mainitun rahoituksen hallinnoinnista vastaavan viranomaisen siirtäminen myös rakennerahastojen hallinnoinnista vastaavan ministeriön alaisuuteen. Näin pyritään tehostamaan saatavilla olevien resurssien käyttöä. Kreikan olisi erityisesti saatava valmiiksi eräitä käytännön toimeenpanoon liittyviä tehtäviä (henkilöstön palkkaaminen, hallinnointi ja valvonta, tarkastuskertomus, virallinen ilmoitus), jotta uusi hallinnoinnista vastaava viranomainen voi aloittaa toiminnan heinäkuuhun 2016 mennessä.

               (26)

               Kuten Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamisesta 4. maaliskuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa (22) todetaan, Dublin-järjestelmän täysimääräisen toiminnan varmistaminen on välttämätön osa laajempia toimia turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikkojen vakauttamiseksi. Näiden toimien olisi johdettava Schengen-alueen normaalin toiminnan palauttamiseen viimeistään joulukuuhun 2016 mennessä. Sen vuoksi on tärkeää, että Kreikka toteuttaa kiireellisesti tässä suosituksessa eriteltävät jäljellä olevat toimet sen varmistamiseksi, että Dublin-asetuksen nojalla tehtävät siirrot voidaan aloittaa uudelleen samalla ajanjaksolla ja viimeistään joulukuuhun 2016 mennessä. Samalla olisi otettava painopisteeksi komission esittämä Dublin-sääntöjen uudistaminen (23) jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon tavoitteiden perusteella.

               (27)

               Kreikan säännöllisestä raportoinnista, joka koskee edistystä parannusten täytäntöönpanossa, ja muista lähteistä, kuten UNHCR:n ja muiden asiaan perehtyneiden organisaatioiden tulevista kertomuksista, tulisi saada selvyyttä sen arvioimiseen, sallivatko olosuhteet, että jäsenvaltiot aloittavat uudelleen yksilölliset Dublin-asetuksen mukaiset siirrot Kreikkaan. On syytä muistaa, että se, kuinka paljon henkilöitä siirretään ja mihin henkilöryhmään siirrettävät kuuluvat, riippuu siitä, millaista kehitystä edellä selostetuissa kysymyksissä on tosiasiassa saatu aikaan. Koska huhtikuusta kesäkuuhun 2016 ulottuvalta ajanjaksolta ei ole annettu kuukausittaisia kertomuksia, Kreikan olisi annettava tätä jaksoa koskeva ajantasainen kertomus ennen seuraavan raportointijakson päättymistä eli kesäkuussa 2016.

               (28)

               Komissio aikoo arvioida saavutettua edistystä ja saattaa erityissuosituksensa tarvittaessa ajan tasalle syyskuussa 2016.

               (29)

               Jos Dublin-siirrot Kreikkaan aloitetaan, olisi otettava huomioon myös se, että Kreikan on edelleen selviydyttävä mahdollisesti suuresta määrästä uusia turvapaikanhakijoita etenkin niin sanotun ennakkorekisteröinnin täytäntöönpanon tuloksena ja että olisi vältettävä kestämättömän taakan asettamista Kreikalle.

               (30)

               Päätökset, joiden perusteella Dublin-siirrot aloitetaan uudelleen yksittäisissä tapauksissa, kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Viranomaisia valvovat tuomioistuimet, jotka voivat pyytää Euroopan unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisuja Dublin-asetuksen tulkinnasta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

      VASTAANOTTO-OLOSUHTEET JA -TILAT

               1)

               Kreikan olisi varmistettava, että vastaanottotilat ovat riittävät ja että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanotto-olosuhteet kaikissa vastaanottotiloissa täyttävät EU:n lainsäädännössä ja etenkin direktiivissä 2013/33/EU vahvistetut vaatimukset. Kreikan tulisi erityisesti ainakin

                           a)

                           perustaa sellainen määrä pysyviä ja avoimia vastaanottotiloja, joka vastaa sen vastaanottamien tai todennäköisesti vastaanottamien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden määrää ja joihin pystytään majoittamaan kaikki kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt ja heidän huollettavinaan olevat asianmukaisissa olosuhteissa turvapaikkamenettelyn ajaksi;

                           b)

                           varmistaa, että käytettävissä on tai käyttöön voidaan lyhyessä ajassa saada riittävä määrä kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden odottamattomien virtojen majoittamiseen sopivia väliaikaisia avoimia vastaanottotiloja, joissa kyetään majoittamaan kaikki kyseiset kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt ja heidän huollettavansa asianmukaisissa olosuhteissa;

                           c)

                           varmistaa, että näissä tiloissa on erillisiä avoimia majoituspaikkoja, jotka on tarkoitettu yksinäisille miehille, yksinäisille naisille, perheille ja haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, erityisesti ilman huoltajaa oleville alaikäisille, ja joilla taataan yksityisyys ja perheiden yhtenäisyys;

                           d)

                           varmistaa, että ilman huoltajaa olevat turvapaikkaa hakevat alaikäiset sijoitetaan välittömästi heille sopivaan majoitukseen eikä heitä pidetä säilöönotettuina heikkotasoisissa olosuhteissa. Kreikan olisi kiireellisesti perustettava tarvittavat majoituspaikat ilman huoltajaa oleville alaikäisille ja varmistettava kyseisten tilojen pysyvyys;

                           e)

                           varmistaa, että majoitustiloja huolletaan ja että erilaisten sopimusperusteisten palvelujen, kuten siivouksen, puhtaanapidon ja ruokahuollon, keskeytyminen estetään riittävän rahoituksen avulla;

                           f)

                           varmistaa, että edellä olevat vaatimukset täytetään parantamalla olosuhteita kaikissa väliaikaisissa tiloissa, joissa majoitetaan Kreikassa turvapaikkamenettelyn ajan olevia turvapaikanhakijoita.

                     Vastaanotto-olosuhteiden olisi kaikissa vastaanottotiloissa oltava sellaiset, että

                           g)

                           hakijat saavat tarpeellisen terveydenhuollon, joka käsittää vähintään ensiavun sekä sairauksien ja vakavien mielenterveyshäiriöiden kannalta välttämättömän hoidon;

                           h)

                           alaikäisillä on tosiasiallinen mahdollisuus valtion koulutusjärjestelmän mukaiseen koulunkäyntiin turvapaikkamenettelyn aikana mukaan lukien kieliopetus, jotta yksikään lapsi ei jää ilman opetusta.

                     Kreikan viranomaisten olisi tehtävä tarvearviointi, jossa kartoitetaan, miten paljon vastaanottokapasiteettia tarvitaan ja millaista kapasiteetin on oltava. Niiden on myös jatkuvasti ajantasaistettava arviointia tilanteen kehittymisen mukaan. Tarvearviointia olisi jatkuvasti käytettävä perustana edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti perustettaville kapasiteeteille. Kreikan viranomaisten olisi huolehdittava myös kaikkien tilojen jatkuvasta hallinnoinnista ja koordinoinnista sekä siitä, että tiloista vastaavilla ministeriöillä on riittävät resurssit tähän tarkoitukseen.

      PÄÄSY ENSIMMÄISEN ASTEEN TURVAPAIKKAMENETTELYYN JA MENETTELYN EDELLYTTÄMÄT RESURSSIT

               2)

               Kreikan olisi jatkettava pyrkimyksiä varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden tosiasiallinen pääsy turvapaikkamenettelyyn toteuttamalla seuraavat toimet:

                           a)

                           kiirehditään henkilöstön rekrytointia ja huolehditaan siitä, että turvapaikkaviraston henkilöstön määrä riittää varmistamaan, että toimistot ovat täysin toimivia ja kykenevät käsittelemään kaikki turvapaikkahakemukset kohtuuajassa. Tämä edellyttää, että rekrytointi käynnistetään pikaisesti ja turvapaikkaviraston palvelukseen otetaan huomattava määrä uusia tapausten käsittelijöitä ja muita tarvittavia työntekijöitä;

                           b)

                           avataan kiireellisesti alueelliset turvapaikkatoimistot Attikan (Pireus) Kosin, Léroksen, Kreetan (Iraklion) ja Länsi-Kreikan (Patras) sekä Thessalian ja Epeiroksen (Vólos ja Ioánnina) alueille;

                           c)

                           varmistetaan tehokas tapausten hallinnointimenettely, jolla huolehditaan tapausten hyvin organisoidusta käsittelystä ja parannetaan viranomaisten valmiuksia mitata nykyisiä tuloksia, havaita mahdollisia pullonkauloja ja suunnitella tulevaa resurssien tarvetta;

                           d)

                           varmistetaan, että turvapaikkavirastolla on kutakin toimistoa varten riittävä määrä hallinnollista tukihenkilöstöä, joka voi järjestää haastatteluja, sopia rekisteröintiin liittyvistä tapaamisista, järjestää tulkkeja ja hallinnoida kunkin viraston työnkulkua kokonaisuudessaan turvapaikkamenettelyn toimivuuden varmistamiseksi.

                     Kreikan turvapaikkaviraston olisi määriteltävä kokonaisvaltaisen ja jatkuvan arvioinnin perusteella, miten monta työntekijää todennäköisesti tarvitaan, jotta vastaanotetut turvapaikkahakemukset voidaan käsitellä direktiivin 2013/32/EU mukaisessa kuuden kuukauden määräajassa. Tarvearviointia olisi päivitettävä jatkuvasti ja siihen olisi sisällytettävä tietoja edellä olevan 2 kohdan a alakohdassa olevan suosituksen mukaisesti palkattavan henkilöstön määrästä.

      MUUTOKSENHAKUVIRANOMAINEN

               3)

               Kreikan olisi varmistettava, että uusi muutoksenhakuviranomainen perustetaan viipymättä ja että siihen kuuluu riittävä määrä valituslautakuntia, jotka tekevät päätöksiä kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista ja että valituslautakunnissa on riittävästi työntekijöitä käsittelemään kaikkia vireillä olevia ja todennäköisesti tulevaisuudessa esitettäviä valituksia. Kreikan tulisi erityisesti

                           a)

                           huolehtia riittävästä määrästä henkilöresursseja ja valituslautakuntia, jotka muutoksenhakuviranomainen tarvitsee hakijoiden tekemien valitusten käsittelyyn, ja päivittää arviointia jatkuvasti;

                           b)

                           edetä nopeasti kaikkien muutoksenhakuviranomaisen ja lautakuntien palvelukseen tarvittavien työntekijöiden, myös kunkin lautakunnan tarvitseman tukihenkilöstön, palkkaamisessa;

                           c)

                           käynnistää muutoksenhakuviranomaisen ja lautakuntien toiminta viipymättä;

                           d)

                           selvittää mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoden 2016 loppuun mennessä kaikki vireillä olevat pyynnöt, joilla haetaan muutosta hallinnollisiin päätöksiin ja jotka ovat vielä käsittelemättä.

                     Kreikan viranomaisten olisi yksilöitävä kokonaisvaltaisen ja jatkuvan tarvearvioinnin perusteella, kuinka paljon uuden muutoksenhakuviranomaisen alaisia valituslautakuntia tarvitaan käsittelemään kaikki kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden esittämät valitukset sekä kuinka paljon henkilöresursseja tarvitaan kyseisten lautakuntien moitteettoman toiminnan jatkamiseksi edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa olevan suosituksen mukaisesti.

      OIKEUSAPU

               4)

               Kreikan olisi varmistettava maksuttoman oikeusavun tosiasiallinen saanti käytännössä sekä se, että kaikki turvapaikanhakijat saavat oikeudellista apua hakiessaan muutosta kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista tehtyihin hallinnollisten päätöksiin. Kreikan tulisi erityisesti

                           a)

                           hyväksyä pikaisesti ja panna tehokkaasti täytäntöön ministeriön päätös maksuttomien oikeusapupalvelujen tarjoamisesta;

                           b)

                           osoittaa kansallisesta AMIF-ohjelmasta oikeusavun tarjoamiseen tarvittava rahoitus ja tehdä pikaisesti sopimus sellaisten lakimiesten rekisterin laatimisesta, jotka voivat tarjota kyseisiä palveluja Kreikassa valitusvaiheessa oleville hakijoille.

      ILMAN HUOLTAJAA OLEVIEN ALAIKÄISTEN JA HAAVOITTUVASSA ASEMASSA OLEVIEN HENKILÖIDEN KOHTELU TURVAPAIKKAMENETTELYN AIKANA

               5)

               Kreikan olisi huolehdittava sellaisten asianmukaisten rakenteiden perustamisesta, joilla tunnistetaan haavoittuvassa asemassa olevat hakijat, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat alaikäiset, ja huolehditaan heistä. Kreikan tulisi erityisesti

                           a)

                           ottaa kiireellisesti käyttöön holhoojien järjestämiseen sopiva menettely hyväksymällä tähän tarvittava presidentin asetus, jolla pannaan täytäntöön lain 4375/2016 mukaiset asiaan liittyvät säännökset;

                           b)

                           perustaa vastaanottoasioiden yksikkö ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua käsittelevä osasto sekä rekrytoida niiden tarvitsemat työntekijät, jotta voidaan antaa turvapaikkasäännöstön mukaiset tarvittavat perheenjäsenten jäljittämistä ja oikeudellista edustusta koskevat takeet;

                           c)

                           huolehtia niiden menettelyjen käytännön täytäntöönpanosta, joissa tunnistetaan hakijoita, joilla on erityisiä menettelyihin ja vastaanottoon liittyviä tarpeita, jotta näille hakijoille voidaan antaa tarvittavaa psykososiaalista tukea erityisesti, jos he ovat voineet joutua seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön tai ihmiskaupan uhriksi.

      EU:N RAHOITUKSEN KÄYTTÖ KANSALLISISSA OHJELMISSA

               6)

               Kreikan olisi varmistettava, että sille annettu merkittävä EU:n rahoitus käytetään täysimääräisesti etenkin ottamalla viipymättä käyttöön kansallisten AMIF- ja ISF-ohjelmien kautta saatavilla olevat resurssit ja kartoittamalla mahdollisuuksia saada täydentävää rahoitusta rakennerahastoista. Kreikan olisi tässä yhteydessä saatava pikaisesti valmiiksi käynnissä oleva kansallisten rahastojen tarkistaminen, jonka tavoitteena on saada ohjelmat vastaamaan entistä paremmin uusia painopisteitä. Lisäksi sen olisi varmistettava, että sisäasioiden alaan kuuluvien rahastojen hallinnoinnista vastaava uusi viranomainen aloittaa välittömästi toimintansa.

      RAPORTOINTI TOTEUTETTAVISTA TOIMISTA

               7)

               Kreikkaa pyydetään antamaan 30. kesäkuuta mennessä kertomus, joka koskee edistymistä tämän suosituksen ja 10. helmikuuta annetun suosituksen täytäntöönpanossa. Kreikan olisi sen jälkeen raportoitava komissiolle kunkin kuukauden loppuun mennessä, kuinka tässä suosituksessa yksilöityjen toimenpiteiden täytäntöönpano on edistynyt. Kertomuksissa olisi myös oltava kuvaus siitä, miten Kreikan viranomaiset ovat ottaneet tai suunnittelevat ottavansa käyttöön tämän suosituksen 1–5 kohdassa tarkoitetut tarvittavat henkilö- ja aineelliset resurssit. Kertomuksissa olisi myös kuvattava tämän suosituksen 1–3 kohdassa tarkoitetut jatkuvat tarvearvioinnit, jotka ovat tai ovat olleet suunniteltujen ja täytäntöönpantujen toimenpiteiden perustana. Kussakin kertomuksessa on oltava seuraavat tiedot:

                           a)

                           kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden majoittamiseen tarkoitetun nykyisen ja suunnitellun pysyvän ja väliaikaisen vastaanottokapasiteetin kokonaislaajuus ja erityispiirteet;

                           b)

                           nykyisen ja suunnitellun turvapaikkavirastoon rekisteröityjä turvapaikkahakemuksia käsittelevän henkilöstön ja vastaanottoasioiden yksikön henkilöstön kokonaismäärä;

                           c)

                           muutoksenhakuviranomaisen asteittain käyttöön ottamien lautakuntien määrä ja niiden henkilöstön nykyinen ja suunniteltu kokonaismäärä.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2016.

            Komission puolesta

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  M.S.S. v. Belgia ja Kreikka (nro 30696/09) ja N.S. v. Secretary of State for the Home Department, C-411/10 ja C-493/10.

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio (EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1).

      (4)  Komission suositus, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan tasavallalle kiireellisistä toimenpiteistä, jotka Kreikan on toteutettava asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla tehtävien siirtojen aloittamiseksi uudelleen – C(2016) 871 final.

      (5)  EU:n ja Turkin julkilausuma, 18. maaliskuuta 2016.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, viitattu 10. kesäkuuta 2016.

      (7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle, Neljäs kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta (COM(2016) 416 final, 15. kesäkuuta 2016).

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

      (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (11)  ”Laki 4395/2016 turvapaikkaviraston, muutoksenhakuviranomaisen sekä vastaanotosta ja henkilöllisyyden todentamisesta vastaavan viraston organisaatiosta ja toiminnasta, vastaanotosta vastaavan pääsihteeristön perustamisesta, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun direktiivin 2013/32/EU (uudelleenlaadittu) saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä eräistä muista säännöksistä” on saatavilla osoitteessa http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   Jotta Kreikan viranomaiset voivat panna lain täytäntöön kokonaisuudessaan, tarvitaan useita täytäntöönpanosäädöksiä ministeriön päätösten tai ministeriöiden yhteispäätösten muodossa.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Nämä väliaikaiset hätävastaanottotilat ja pysyvät tilat on perustettu Egeanmeren saarille hotspot-alueille sekä Kreikan mantereelle. Kesäkuun 2 päivän tietojen mukaan yksinomaan kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä ja ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten on vain 1 108 pysyvää majoituspaikkaa.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

      (14)  Vaikka etusijalle asetetaan sisäiseen siirtoon oikeutetut hakijat, toimista hyötyvät myös kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt, jotka odottavat perheenyhdistämistä perheenjäsenten kanssa Dublin-asetuksen mukaisesti jossain muussa EU:n jäsenvaltiossa, sekä henkilöt, jotka hakevat turvapaikkaa Kreikasta ja heistä erityisesti ne, jotka kuuluvat haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, esimerkiksi ilman huoltajaa olevat ja perheestään eroon joutuneet lapset, vammaiset tai ikääntyneet henkilöt, yksinhuoltajat, pitkäaikaissairaat, raskaana olevat naiset jne.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (16)  Lain 4375/2016 3 §:n 3 momentti.

      (17)  Lain 4375/2016 2 §:n 3 ja 4 momentin mukaisesti, joissa säädetään turvapaikkavirastoon palkattavien työntekijöiden määrästä.

      (18)  Lain 4375/2016 22 §:n 3 momentti.

      (19)  Presidentin asetuksen 114/2010 28 artikla.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

      (21)  Ministeriön päätös 1982/16.2.2016 (virallinen lehti B' 335).

      (22)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Etenemissuunnitelma Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi”, COM(2016) 120 final, 4. maaliskuuta 2016.

      (23)  COM(2016) 270 final.