               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 517 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Unkarin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Unkarin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Unkaria koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Unkari toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  4

               (5)Unkariin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2019 lähentymisohjelmassa julkisen sektorin alijäämän supistumista 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun se vuonna 2018 oli 2,2 prosenttia. Alijäämän odotetaan supistuvan sen jälkeen asteittain 1,2 prosenttiin vuonna 2021, ja tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema saavutettaneen vuonna 2023. Unkari olisi uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella vuonna 2022 lähellä julkisen talouden keskipitkän aikavälin muutettua tavoitettaan, jonka mukaan rakenteellisen alijäämän määräksi asetettiin ensin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja sitten 1,0 prosenttia vuodesta 2020, ja saavuttaisi sen seuraavana vuonna. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen alle 60 prosenttiin vuoden 2022 loppuun mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuoden 2019 osalta uskottava mutta vuodesta 2020 alkaen huomattavan suotuisa, mikä aiheuttaa riskejä alijäämätavoitteiden saavuttamiselle. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2020 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (6)Neuvosto totesi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan 4 kohdan nojalla 22 päivänä kesäkuuta 2018, että Unkarin oli havaittu vuonna 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto suositteli 22 päivänä kesäkuuta 2018 Unkarille tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  6
                nimellinen kasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018. Tämä vastaisi 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi 4 päivänä joulukuuta 2018, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta ja antoi tarkistetun suosituksen. Neuvosto pyysi uudessa suosituksessa Unkaria toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi XX päivänä kesäkuuta 2019, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 4 päivänä joulukuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Lisäksi vuoden 2018 toteutumaa koskevien tietojen perusteella Unkarin todettiin poikenneen merkittävästi suositellusta sopeutuksesta vuonna 2018.

               (7)Komissio antoi Unkarille SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan nojalla 5 päivänä kesäkuuta 2019 varoituksen sillä perusteella, että maa on poikennut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuraltaan vuonna 2018. Neuvosto antoi XX päivänä kesäkuuta 2019 uuden suosituksen, jonka mukaan Unkarin oli toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on vuonna 2019 enintään 3,3 prosenttia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suosituksesta poiketaan vuonna 2019.

               (8)Vuoden 2020 osalta neuvosto suositteli XX päivänä kesäkuuta 2019, että Unkari toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,7 prosenttia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä saattaisi Unkarin tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että Unkari poikkeaa tästä vaatimuksesta vuonna 2020, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2019 alkaen tarvitaan merkittäviä lisätoimia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi Unkarille XX kesäkuuta 2019 osoitetun suosituksen mukaisesti, jotta havaittu merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta voitaisiin korjata.

               (9)Kokonaistyöllisyysaste on parantunut merkittävästi voimakkaan talouskasvun myötä, mutta kaikki ryhmät eivät ole hyötyneet tästä kehityksestä tasapuolisesti. Eri taitotasojen työntekijöiden sekä miesten ja naisten väliset työllisyys- ja palkkaerot ovat edelleen suuria verrattuna EU:n keskiarvoon. Sukupuolten välinen suuri työllisyysero johtuu osittain laadukkaan lastenhoidon puutteellisesta tarjonnasta. Työmarkkinatulokset ovat heikkoja erilaisten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten romanien ja vammaisten, osalta. Vaikka julkinen työllistämisohjelma on osoittautunut tehottomaksi osallistujien ohjaamiseksi työpaikkoihin yleisillä työmarkkinoilla ja sitä on supistettu, se on edelleen mittava. Muita toimia, joilla autetaan työttömiä tai työelämän ulkopuolella olevia löytämään työtä tai hankkimaan koulutusta, ei ole kohdennettu riittävän hyvin. Työllistettävyyttä voitaisiin parantaa kehittämällä digiosaamista. Viime aikoina toteutettujen toimenpiteiden tavoitteena on saada enemmän eläkeläisiä takaisin töihin ja lisätä työssäkäyvien eläkeläisten lukumäärää vähitellen. Unkarin yleinen köyhyystilanne on kohentunut vuodesta 2013. Työttömyysetuuksien kesto on EU:n lyhin, enintään kolme kuukautta, mikä on huomattavasti vähemmän kuin työpaikan löytämiseen keskimääräinen tarvittava aika.

               (10)Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien osuus on laskussa. Painopistettä on selvästi siirretty sosiaalietuuksista työhön liittyviin perhetukiin ja luontoisetuuksiin, joita ei kuitenkaan ole kohdennettu riittävän hyvin köyhiin. Asunnon omistamiseen liittyviä tukia on lisätty, kun taas sosiaalinen asuntotarjonta ei ole kasvanut.

               (11)Koulutustulokset jäävät EU:n keskiarvon alapuolelle, ja niissä on suuria alueellisia eroja. Koulunkäynnin keskeyttäminen on yleisempää ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus alhaisempi kuin EU:ssa keskimäärin. Koulutusjärjestelmä haittaa sosiaalista liikkuvuutta. Oppilaat ohjataan jo varhaisessa vaiheessa erityyppisiin kouluihin, joiden välillä on suuria eroja koulutustuloksissa ja työllistymispoluissa. Niiden koulujen osuus, joissa enemmistö oppilaista on romaneja, kasvoi 10 prosentista 15 prosenttiin vuosina 2008–2017. Viime aikoina on toteutettu toimenpiteitä, joilla on pyritty jakamaan heikommassa asemassa olevia oppilaita tasaisesti eri kouluihin, mutta niiden vaikutusta on rajoittanut valtiosta riippumattomien koulujen vapauttaminen vaatimuksesta ottaa tällaisia oppilaita. Heikommassa asemassa olevat lapset päätyvät yleensä ammatillisiin keskiasteen kouluihin, joissa perustaidot kehittyvät tavanomaista huonommin, opintojen keskeyttäminen on yleistä ja palkka- ja uranäkymät ovat heikommat. Heikommassa asemassa olevien ryhmien, erityisesti romanien, vähäinen osallistuminen laadukkaaseen koulutukseen on hukattu mahdollisuus kartuttaa inhimillistä pääomaa. Haasteena on lisäksi edelleen opettajapula. Opettajien palkat ovat nousseet viime vuosina, mutta palkkataso on edelleen suhteellisen alhainen verrattuna muiden korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden palkkoihin. Korkea-asteen koulutukseen osallistuvien vähäinen määrä ei vastaa korkeasti koulutettujen työntekijöiden suurta kysyntää eikä se ole linjassa korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden palkkapreemion kanssa, joka on EU:n korkein. Unkarin korkeakoulujen taloudellinen autonomia on EU:n vähäisin. Lisäksi korkea-asteen koulutusta koskevaan lakiin huhtikuussa 2017 tehty muutos, jossa asetettiin lisävaatimuksia Unkarissa toimiville kansainvälisille yliopistoille, herätti lisää huolta akateemisesta vapaudesta. Kansainvälisesti arvostetuin unkarilainen yliopisto ilmoitti vuonna 2018 aikeista lähteä maasta lakimuutoksen aiheuttaman epävarmuuden vuoksi.

               (12)Terveystilanne on heikompi kuin useimmissa muissa EU-maissa, mikä johtuu sekä epäterveellisistä elämäntavoista että terveydenhuollon heikosta vaikuttavuudesta. Tupakoinnin, alkoholin ongelmakäytön ja lihavuuden yleisyys on EU:n kärkeä. Unkarilaiset ovat EU:ssa kaikkein suurimmassa riskissä kuolla ennenaikaisesti huonon ilmanlaadun vuoksi. Vältettävissä olevien kuolemantapausten määrä on EU:n suurimpia, mikä johtuu osittain riittämättömistä seulonnoista ja puutteellisesti järjestetystä perusterveydenhuollosta. Laadukkaan hoidon saatavuudessa on merkittäviä sosioekonomisia eroja. Julkiset terveydenhuoltomenot ovat EU:n keskiarvoa pienemmät, ja kansalaiset maksavat itse saadakseen laadukasta hoitoa, mikä uhkaa kasvattaa sosioekonomisia terveyseroja. Järjestelmä on edelleen erittäin sairaalapainotteinen, ja perusterveydenhuollossa on puutteita, erityisesti kroonisten sairauksien varhaisessa havaitsemisessa ja ehkäisemisessä. Terveydenhuollon huomattava henkilöstövaje haittaa hoidon saantia köyhemmillä alueilla.

               (13)Tutkimus- ja innovointivalmiuksien lisääminen voisi parantaa Unkarin vaatimatonta innovaatiosuorituskykyä ja lisätä tuottavuutta. Aineettoman omaisuuden vähäinen kertymä näkyy patentti-, tavaramerkki- ja mallihakemusten sekä innovatiivisten yritysten vähyytenä ja pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymisen vähäisyytenä. Pienemmät yritykset ovat erityisen haluttomia innovoimaan, mikä haittaa niiden osallistumista globaaleihin arvoketjuihin. Yritysten tutkimus- ja kehitystoiminta on keskittynyt muutamaan suureen, pääasiassa ulkomaisessa omistuksessa olevaan yritykseen, ja se hyötyy avokätisestä julkisesta tuesta. Tiede- ja yritysmaailman yhteistyön tukeminen parantaisi osaltaan innovaatiosuorituskykyä ja teknologian siirtoa. Julkisen tiedeperustan laatu kärsii tehottomasta tutkimus- ja kehityspolitiikasta sekä rahoitusvajeesta, sillä julkisen sektorin tutkimus- ja kehitysmenot jäävät selvästi EU:n keskiarvon alapuolelle. Viimeaikaiset rahoituksen leikkaamiseen ja tieteen ja tutkimuksen riippumattomuuden rajoittamiseen tähtäävät politiikkatoimet aiheuttavat epävarmuutta akateemisilla ja tutkimusfoorumeilla, mikä saattaa johtaa huippututkijoiden maastamuuttoon ja tutkimuksen laadun jatkuvaan heikkenemiseen.

               (14)Heikot paikalliset julkisen liikenteen yhteydet ja korkeat työmatkakustannukset lisäävät työttömyyttä epäsuotuisilla alueilla. Maantie- ja rautatieverkkojen huono kunto vaikeuttaa liikkuvuutta ja heikentää matkustusturvallisuutta, sillä yli puolet tieverkosta on huonossa kunnossa, erityisesti epäsuotuisilla alueilla. Liikenneverkot ovat Budapest-keskeisiä, eivätkä paikalliset verkot ja maan halki kulkevat yhteydet ole kovin kehittyneitä. Ruuhkat ovat Unkarin kaupunkialueilla kasvava haaste ja tuottavuuden este. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Veden mataluudesta kärsivää sisävesiliikennettä Tonavalla voitaisiin parantaa vähentämällä rajoittavaa sääntelyä.

               (15)Asuinrakennusten energiatehokkuus on edelleen heikko. Sähköntuotantoverkon on valmistauduttava uusiutuvista energialähteistä hajautetusti tuotetun sähkön osuuden kasvuun. Puolet Unkarin pinta-alasta on huomattavan alttiina ilmastonmuutokseen liittyville riskeille, kuten kuivuudelle ja tulville, minkä vuoksi pääjokien vesienhoitoon tarvitaan investointeja. Ilman saastuminen ja veden laatu ovat edelleen ongelma. Eniten saastuttavat kotitalouksien kiinteän polttoaineen poltto, maatalous ja liikenne. Kiertotalous on vielä alkuvaiheessa, yhdyskuntajätteen kierrätys on riittämätöntä, eivätkä taloudelliset ohjauskeinot riitä ratkaisemaan Unkarin ympäristöhaasteita.

               (16)Korruption ehkäisemisessä ja korruptiosyytteiden nostamisessa on edelleen ongelmia. Useiden indikaattoreiden mukaan korruptio näyttää yleistyneen Unkarissa viime vuosina. Korruptioriski ja suosinta vääristävät resurssien kohdentamista, sillä niitä ei kanavoida kaikkein tuottavimmille yrityksille. Syyttäjälaitoksen toiminnalla on ratkaiseva merkitys korruption torjunnassa. Toimenpiteet alemman tason korruption kitkemiseksi näyttävät tuottaneen jonkin verran tuloksia, mutta vieläkään ei ole merkkejä korkean tason virkamiehiä tai heidän lähipiiriään koskevista tehokkaista syytetoimista silloin, kun vakavia korruptioepäilyjä ilmenee. Tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa aihetta huoleen, koska tällaisten päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja. Korruption torjuntaa haittaavat lisäksi julkisten laitosten soveltamat rajoitukset, kuten tiedon pyytämistä ehkäisevät maksut.

               (17)Oikeuslaitoksen riippumattomuuden varmistamiseksi välttämätön valvontajärjestelmä on heikentynyt entisestään yleisen tuomioistuinjärjestelmän piirissä. Kansallisella tuomarineuvostolla on entistä suurempia vaikeuksia tasapainottaa oikeusviraston päällikön toimivaltaa. Tämä antaa aihetta epäillä oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Hallintotuomioistuimia koskevan lain osalta todetaan, että hallitus esitti 30 päivänä toukokuuta 2019 kyseisen lain voimaantuloa ja siirtymäkauden sääntöjä koskevan lain kumoamista.

               (18)Julkisten hankintojen järjestelmä on viime vuosina parantunut, mutta kilpailun tiellä on edelleen esteitä. Näitä ovat muun muassa rajoitetusti julkisten menettelyjen käyttö ja tarjouskilpailumenettelyjen järjestelyistä johtuvat sääntöjenvastaisuudet, joita liittyy erityisesti puutteellisiin valinta- ja myöntämisperusteisiin sekä tarjoajien eriarvoiseen kohteluun. Vaikka osa indikaattoreista osoittaa tilanteen parantuneen, yhden tarjoajan menettelyjen määrä on edelleen suuri. Sähköisen hankintamenettelyn käytön lisääminen voisi parantaa tehokkuutta ja avoimuutta.

               (19)Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun rakenteet ja prosessit ovat Unkarissa edelleen alikehittyneet, eivätkä ne anna työmarkkinaosapuolille mahdollisuuksia osallistua mielekkäällä tavalla politiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen. Puutteet sidosryhmien osallistumisessa ja vähäinen läpinäkyvyys heikentävät päätöksenteon tietopohjaa ja laatua. Tämä johtaa lainsäädännön tiheisiin ja ennalta arvaamattomiin muutoksiin eikä kannusta tekemään paljon lisäarvoa tuottavia investointeja.

               (20)Verojärjestelmän parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta osa ongelmista on edelleen ratkaisematta. Työhön kohdistuva verorasitus on vähentynyt, mutta se on edelleen suuri matalapalkkaisten työntekijöiden osalta. Alakohtaiset verot ja suuri määrä pieniä veroja monimutkaistavat verojärjestelmää ja lisäävät säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia erityisesti pienten yritysten osalta.

               (21)Sääntelyyn liittyvät esteet ja valtion puuttuminen tuotemarkkinoihin haittaavat tehokkaasti toimivien yritysten valintaa ja rajoittavat kilpailua. Viranomaiset hankkivat tietyt palvelut edelleen valtionyhtiöiltä tai tarkoitusta varten perustetuilta yksityisiltä yrityksiltä. Tietyt räätälöidyt säädökset ja toimenpiteet sekä tapauskohtaiset vapautukset kilpailuvalvonnasta haittaavat markkinoiden toimintaa ja investointeja. Ongelmana on lisäksi oikeudellisen kehyksen heikko ennustettavuus erityisesti vähittäiskauppasektorilla, joka on viime vuosina joutunut sopeutumaan säännösten toistuviin muutoksiin. Kuluneen vuoden aikana on annettu lainsäädäntöä lisäluvasta, joka tarvitaan vähittäismyyntitilojen käytön tai suunnitelman muuttamiseen. Myös ammattien sääntely on edelleen rajoittavaa. Kilpailun puute näillä aloilla saattaa haitata innovointia ja tehokkuutta.

               (22)Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Unkari on toteuttanut aggressiivisen verosuunnittelun vastaisia toimia, mutta Unkariin ja Unkarista muihin maihin suuntautuu suhteellisen suuria pääomavirtoja erillisyhtiöiden välityksellä eikä niillä ole juurikaan yhteyttä reaalitalouteen. Koska Unkariin sijoittautuneiden yritysten ulkomaille (eli EU:n asukkailta kolmansien maiden asukkaille) maksettavista osinko-, korko- ja rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella.

               (23)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  7
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Unkari voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen.

               (24)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Unkarin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Unkarille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (25)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että neuvoston XX päivänä kesäkuuta 2019 antamaa suositusta noudatetaan, jotta voitaisiin korjata merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta;

               2.jatkaa heikoimmassa asemassa olevien ryhmien integroimista työmarkkinoille erityisesti täydennyskoulutuksen avulla ja parantaa sosiaaliavustusten ja työttömyysetuuksien riittävyyttä; parantaa koulutustuloksia ja lisää muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, varsinkin romanien, osallistumista laadukkaaseen yleisopetukseen; parantaa terveystilannetta tukemalla ennalta ehkäisevää terveydenhoitoa ja tehostamalla perusterveydenhuoltoa;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, vähähiiliseen energiaan ja liikenteeseen, jätehuollon infrastruktuuriin sekä energia- ja resurssitehokkuuteen alueelliset erot huomioon ottaen; tehostaa kilpailua julkisten hankintojen alalla;

               4.vahvistaa korruptiontorjuntajärjestelmää muun muassa tehostamalla syytetoimia ja parantamalla julkisen tiedon saantia sekä lujittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta; parantaa päätöksentekomenettelyjen laatua ja läpinäkyvyyttä lisäämällä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa ja tekemällä säännöllisesti asianmukaisia vaikutustenarviointeja; jatkaa verojärjestelmän yksinkertaistamista ja sen suojaamista aggressiivisen verosuunnittelun riskiltä; parantaa kilpailua ja sääntelyn ennakoitavuutta palvelualalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (7)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Japanin välisestä sopimuksesta, joka koskee matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtämistä ja käyttöä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi

               PERUSTELUT

               1.TARKOITUS

                  EU:n olisi aloitettava neuvottelut Japanin kanssa tavoitteena allekirjoittaa sen kanssa kahdenvälinen sopimus niistä puitteista ja edellytyksistä, joiden mukaisesti lentoliikenteen harjoittajille annetaan lupa siirtää EU:n ja Japanin välillä lentäviä matkustajia koskevat matkustajarekisteritiedot (’PNR-tiedot’) Japaniin EU:n lainsäädännön vaatimusten mukaisella tavalla.

               2. EHDOTUKSEN TAUSTA

                  PNR-tiedoilla tarkoitetaan kunkin matkustajan matkustajatiedot sisältävää rekisteriä, jossa on kaikki ne tiedot, joita lentoliikenteen harjoittajat tarvitsevat varausten käsittelyyn. Tässä suosituksessa PNR-tiedot kattavat tiedot, jotka kerätään matkustajilta ja tallennetaan lentoliikenteen harjoittajan automaattiseen varausjärjestelmään ja lähtöselvitysjärjestelmään.

                  PNR-tietojen käsittely on EU:ssa keskeinen väline yhteisessä toiminnassa terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjumiseksi ja turvallisuusunionin luomisessa. Epäilyttävien matkustustapojen tunnistaminen ja jäljittäminen PNR-tietojen käsittelyn avulla todisteiden keräämiseksi ja tarvittaessa vakavaan rikokseen syyllistyneiden ja heidän apuriensa löytämiseksi sekä rikollisverkostojen paljastamiseksi on osoittautunut olennaisen tärkeäksi terrorismirikosten ja vakavien rikosten ennalta estämisen, paljastamisen ja tutkinnan sekä tällaisiin rikoksiin liittyvien syytetoimien kannalta.

                  Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 27. huhtikuuta 2016 direktiivin (EU) 2016/681 PNR-tietojen käytöstä terrorismirikosten ja vakavan rikollisuuden ennalta estämistä, paljastamista ja tutkintaa sekä tällaisiin rikoksiin liittyviä syytetoimia varten (’PNR-direktiivi’)
                     1
                  . Direktiivin nojalla EU:n kansalliset viranomaiset saavat suoran pääsyn lentoyhtiöiden hallussa oleviin keskeisiin tietoihin niin, että tietosuojaoikeudet otetaan täysimääräisesti huomioon. Se tarjoaa kaikille jäsenvaltioille tärkeän välineen terrorismin ja vakavien rikosten, kuten huumausaine- ja ihmiskaupan sekä lasten seksuaalisen hyväksikäytön, ehkäisemiseksi, paljastamiseksi ja tutkimiseksi. Määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden oli saatettava PNR-direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään, oli 25. toukokuuta 2018.
                     2

               Maailmanlaajuisella tasolla Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 21. joulukuuta 2017 antamassa päätöslauselmassa 2396 edellytetään, että YK:n jäsenvaltiot ”kehittävät ICAOn standardien ja suositeltujen menettelytapojen edistämiseksi valmiuksia kerätä, käsitellä ja analysoida matkustajarekisteritietoja (PNR) sekä varmistavat, että niiden toimivaltaiset kansalliset viranomaiset käyttävät ja niille toimitetaan PNR-tietoja kunnioittaen täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia”. Lisäksi päätöslauselmassa kehotetaan ICAOta ”työskentelemään yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa PNR-tietojen keruuta, käyttöä, käsittelyä ja suojaamista koskevan standardin laatimiseksi”
                  3
               . ICAOn ilmakuljetuskomitea (ATC) perusti maaliskuussa 2019 maahantulon helpottamista käsittelevän paneelin työryhmän (Facilitation Panel Task Force). Sen tehtävänä on tarkastella Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2396 (2017) mukaisesti ehdotuksia standardeiksi ja suositelluiksi menettelytavoiksi, jotka koskevat PNR-tietojen keruuta, käyttöä, käsittelyä ja suojaamista. Työryhmän tehtävänä on a) tarkastella Chicagon yleissopimuksen liitteessä 9 olevaan 9 lukuun nykyisin sisältyviä, PNR-tietoja koskevia standardeja ja suositeltuja menettelytapoja, b) määrittää, onko niitä täydennettävä uusilla standardeilla ja menettelytavoilla ja/tai ohjeilla, ottaen huomioon turvallisuusneuvoston päätös ja näkökohdat ja c) laatia tarpeen mukaan uusia säännöksiä (standardeja, suositeltuja menettelytapoja ja/tai ohjeita), jotka koskevat PNR-tietojen keruuta, käyttöä, käsittelyä ja suojaamista.

                  Henkilötietojen siirto EU:sta kolmanteen maahan voi tapahtua ainoastaan asetuksen (EU) 2016/679
                     4
                   (’yleinen tietosuoja-asetus’) V luvussa säädettyjen kansainvälisiä tiedonsiirtoja koskevien säännösten mukaisesti.

                  EU:n ja kolmansien maiden välillä on voimassa kaksi kansainvälistä sopimusta PNR-tietojen käsittelystä ja siirtämisestä (Australian
                     5
                   ja Yhdysvaltojen
                     6
                   kanssa). Euroopan unionin tuomioistuin antoi 26. heinäkuuta 2017 lausunnon
                     7
                   suunnitellusta EU:n ja Kanadan välisestä sopimuksesta, joka allekirjoitettiin 25. kesäkuuta 2014. Tuomioistuin katsoi, että sopimusta ei voitu tehdä suunnitellussa muodossa, koska osa sen määräyksistä oli ristiriidassa EU:n tunnustamien yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevien perusoikeuksien kanssa. Erityisesti tuomioistuin vahvisti oikeudellisia lisävaatimuksia, jotka koskevat riippumattoman viranomaisen suorittamaa valvontaa, arkaluonteisia tietoja, PNR-tietojen automaattista käsittelyä, PNR-tietojen käsittelyn tarkoitusta sekä PNR-tietojen säilyttämistä, käyttöä, luovuttamista ja edelleensiirtoa. Uudet PNR-neuvottelut Kanadan kanssa aloitettiin kesäkuussa 2018 Euroopan komission neuvostolta joulukuussa 2017 saaman valtuutuksen nojalla. Montrealissa 17.–18. heinäkuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kanadan välisessä 17. huippukokouksessa EU ja Kanada olivat tyytyväisiä siihen, että ne olivat saaneet neuvottelut päätökseen. Kanada huomautti oikeudellisen uudelleentarkastelun vaatimuksestaan, ja osapuolet sitoutuivat saattamaan sopimuksen valmiiksi mahdollisimman pian ottaen huomioon kyseisen uudelleentarkastelun ja tunnustivat sopimuksen keskeisen aseman turvallisuuden lisäämisessä samalla, kun varmistetaan yksityisyyden ja henkilötietojen suoja.

               3.EHDOTUKSEN TAVOITTEET

                  Japani on Euroopan unionin läheinen ja strateginen kumppani terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa. Euroopan unioni ja Japani tekevät tiivistä yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien, G20-maiden ja G7-maiden piirissä sekä muilla monenvälisillä foorumeilla maailmanlaajuisten turvallisuuskehysten kehittämiseksi ja kansalaistensa turvallisuuden parantamiseksi.

                  Heinäkuussa 2018 allekirjoitetulla EU:n ja Japanin strategisella kumppanuussopimuksella lujitetaan yleistä kumppanuutta. Siinä todetaan, että ”Osapuolet pyrkivät käyttämään lakiensa ja asetustensa mahdollistamassa laajuudessa käytettävissä olevia työkaluja, kuten matkustajarekistereitä, terroritekojen ja vakavien rikosten ehkäisemiseen ja torjumiseen kunnioittaen kuitenkin samalla oikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaa”. EU:n ja Japanin välinen PNR-sopimus lujittaisi ehdotettua kestävien yhteyksien ja laadukkaan infrastruktuurin kumppanuutta Euroopan unionin ja Japanin välillä erityisesti parantamalla lentoliikenteen turvallisuutta.

                  Euroopan komissio antoi 23. tammikuuta 2019 tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen, joka koskee henkilötietojen siirtoa EU:sta Japaniin kaupallisten toimijoiden välillä
                     8
                  . Tässä yhteydessä Euroopan komissio arvioi myös niitä edellytyksiä ja suojatoimia, joiden mukaisesti Japanin viranomaiset, muun muassa lainvalvontaviranomaiset, voivat saada käyttöönsä näiden toimijoiden hallussa olevia tietoja.

                  Japani on ilmaissut Euroopan komissiolle selkeästi kiinnostuksensa aloittaa neuvottelut PNR-sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin kanssa. Japani on todennut hiljattain erityisesti, että sillä on pakottava tarve saada PNR-tietoja EU:n liikenteenharjoittajilta maassa pidettävien vuoden 2020 olympialaisten johdosta, jotta voidaan vastata odotettavissa olevaan turvallisuusriskien lisääntymiseen.

                  Japanin lainsäädännön (tullilaki sekä muuttoliikkeen valvontaa ja pakolaisten tunnustamista koskeva laki) mukaan lentoyhtiöiden on toimitettava matkustajarekisteritiedot maan tulli- ja tariffivirastolle sekä maahanmuuttovirastolle. Lainsäädännön tarkoituksena on parantaa Japanin turvallisuutta siten, että PNR-tiedot saadaan ennen matkustajan saapumista tai lähtöä. Näin lisätään merkittävästi valmiuksia arvioida matkustajiin liittyvät riskit etukäteen tehokkaasti ja tuloksellisesti.

                  Lisäksi lentoliikenteen harjoittajat ja niiden yhteenliittymät ovat useaan otteeseen pyytäneet Euroopan komissiota turvaamaan oikeusvarmuuden EU:n ja Japanin välisiä lentoja liikennöivien lentoliikenteen harjoittajien kannalta, kun otetaan huomioon niiden velvollisuus toimittaa Japaniin PNR-tietoja siltä osin kuin ne kerätään ja tallennetaan niiden automaattiseen varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmään.

                  Tarvitaan ratkaisu, jolla luodaan EU:n tason oikeusperusta PNR-tietojen siirtämiselle EU:sta Japaniin, ja siten tunnustetaan PNR-tietojen välttämättömyys osana terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden torjuntaa. Tulevassa sopimuksessa olisi myös määrättävä yleisen tietosuoja-asetuksen 46 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista asianmukaisista tietosuojatoimista, joihin kuuluu myös riippumaton valvontajärjestelmä. Tulevassa sopimuksessa olisi kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 7 artiklassa tunnustettua oikeutta yksityis- ja perhe-elämään, 8 artiklassa tunnustettua oikeutta henkilötietojen suojaan sekä 47 artiklassa tunnustettua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.

                  Siirtämällä PNR-tietoja Japaniin edistettäisiin Euroopan unionin kanssa tehtävää kansainvälistä lainvalvontayhteistyötä, jonka yhteydessä Japani muun muassa toimittaisi PNR-tiedoista peräisin olevat analyyttiset tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sekä Europolille ja/tai Eurojustille näiden toimivallan mukaisesti.

               4.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

                  Tässä suosituksessa, joka koskee neuvottelujen aloittamista PNR-sopimuksesta Japanin kanssa, otetaan huomioon tietosuojaa ja PNR-tietoja koskeva sovellettava EU:n oikeudellinen kehys eli asetus (EU) 2016/679, direktiivi (EU) 2016/680
                     9
                   ja direktiivi (EU) 2016/681 sekä perussopimus ja perusoikeuskirja, sellaisina kuin niitä tulkitaan Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössä, erityisesti tuomioistuimen lausunnossa 1/15.

                  Suosituksessa otetaan huomioon myös Euroopan komission neuvostolta joulukuussa 2017 saama lupa aloittaa neuvottelut EU:n ja Kanadan välisestä sopimuksesta, joka koskee PNR-tietojen siirtämistä ja käyttöä.

                  Tämä suositus on unionin tuomioistuimen lausunnossa 1/15 vahvistettujen oikeudellisten vaatimusten mukainen. Se perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklaan. Unionin neuvottelijaksi nimitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti Euroopan komissio.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Japanin välisestä sopimuksesta, joka koskee matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtämistä ja käyttöä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut sopimuksen tekemisestä unionin ja Japanin välillä PNR- eli matkustajarekisteritietojen siirtämisestä ja käytöstä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.

               (2)Sopimuksessa olisi kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti sen 7 artiklassa tunnustettua oikeutta yksityis- ja perhe-elämään, 8 artiklassa tunnustettua oikeutta henkilötietojen suojaan sekä 47 artiklassa tunnustettua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Sopimusta olisi sovellettava näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan komissiolle annetaan lupa neuvotella unionin puolesta unionin ja Japanin välinen sopimus, joka koskee PNR- eli matkustajarekisteritietojen siirtämistä ja käyttöä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston nimittämää erityiskomiteaa kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Euroopan komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/681, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, matkustajarekisteritietojen (PNR) käytöstä terrorismirikosten ja vakavan rikollisuuden ennalta estämistä, paljastamista ja tutkintaa sekä tällaisiin rikoksiin liittyviä syytetoimia varten (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 132–149).

                     (2)

                        Ks. yhdeksästoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia (COM(2019) 353 final, 24.7.2019); raportissa käsitellään PNR-direktiivin täytäntöönpanon tilaa.

                     (3)

                        Turvallisuusneuvoston päätöslauselma 2396 (2017) palaavien terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden aiheuttamista uhista kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (5)

                        EUVL L 186, 14.7.2012, s. 4–16.

                     (6)

                        EUVL L 215, 11.8.2012, s. 5–14.

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) 26. heinäkuuta 2017 antama lausunto 1/15, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (8)

                        Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/419, annettu 23 päivänä tammikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 nojalla henkilökohtaisten tietojen suojasta annetun lain mukaisen henkilötietojen suojan riittävästä tasosta Japanissa (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 304) (EUVL L 76, 19.3.2019, s. 1–58).

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Japanin välisestä sopimuksesta, joka koskee matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtämistä ja käyttöä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi

               LIITE

               Ohjeet sopimuksen neuvottelemiseksi Euroopan unionin ja Japanin välillä PNR- eli matkustajarekisteritietojen siirtämisestä ja käytöstä terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi

               Euroopan komission olisi pyrittävä saavuttamaan neuvotteluissa jäljempänä esitettävät tavoitteet.

               (1)Sopimuksen tavoitteena olisi oltava PNR-tietojen Japaniin siirtämistä koskevan oikeusperustan, ehtojen ja suojatoimien vahvistaminen.

               (2)Sopimuksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon PNR-tietojen käytön tarpeellisuus ja merkitys terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisyssä ja torjunnassa.

               (3)Sen vuoksi tämän sopimuksen tavoitteena olisi oltava yksinomaan terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi suoritettavan PNR-tietojen siirron ja käytön säänteleminen noudattaen kaikilta osin henkilöiden yksityisyyden ja henkilötietojen sekä perusoikeuksien ja -vapauksien suojaa sopimuksessa määrättävin edellytyksin.

               (4)Sopimuksessa olisi todettava lisäksi, että PNR-tietojen siirtäminen Japaniin edistää poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä, mihin päästään siirtämällä PNR-tiedoista saatavia analyyttisiä tietoja. Sen vuoksi sopimuksessa olisi varmistettava, että Japanin toimivaltaisilta viranomaisilta saatavat analyyttiset tiedot siirretään jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisille sekä Europolille ja Eurojustille niiden toimivallan mukaisesti.

               (5)Jotta taataan käyttötarkoituksen rajaamisen periaatteen noudattaminen, sopimuksessa olisi rajoitettava PNR-tietojen käsittely ainoastaan asiaa koskevissa EU:n säädöksissä vahvistettujen määritelmien mukaisiin terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemistä, paljastamista ja tutkintaa sekä tällaisiin rikoksiin liittyviä syytetoimia koskeviin tarkoituksiin.

               (6)Sopimuksessa olisi varmistettava, että perusoikeuksia ja -vapauksia, sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa, ja erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja EU:n perusoikeuskirjan 8 artiklassa vahvistettua oikeutta henkilötietojen suojaan, kunnioitetaan kaikilta osin. Lisäksi siinä olisi varmistettava, että tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatetaan täydessä laajuudessa siltä osin kuin on kyse EU:n perusoikeuskirjan 7 artiklassa vahvistetusta yksityis- ja perhe-elämää koskevasta oikeudesta ja 8 artiklassa vahvistetusta henkilötietojen suojasta, sellaisina kuin niitä tulkitaan unionin tuomioistuimen lausunnossa 1/15 suunnitellusta EU:n ja Kanadan välisestä PNR-sopimuksesta.

               (7)Sopimuksella olisi turvattava oikeusvarmuus erityisesti lentoliikenteen harjoittajien kannalta tarjoamalla niille oikeusperusta niiden automaattisiin varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmiin sisältyvien PNR-tietojen siirtämistä varten.

               (8)Sopimuksessa olisi esitettävä selkeästi ja täsmällisesti PNR-tietojen Japaniin siirron yhteydessä välttämättömät suoja- ja valvontatoimet, jotka liittyvät henkilötietojen, perusoikeuksien ja yksilön vapauksien suojaan kansalaisuudesta ja asuinpaikasta riippumatta. Näillä suojatoimilla olisi varmistettava seuraavat seikat:

               a)Tietoluokat, joihin kuuluvia PNR-tietoja on tarkoitus siirtää, olisi määriteltävä tyhjentävästi, selkeästi ja täsmällisesti kansainvälisten normien mukaisesti. Tietojen siirrot olisi pidettävä mahdollisimman vähäisinä ja niiden olisi oltava oikeassa suhteessa sopimuksen määriteltyyn tarkoitukseen.

               b)Tässä yhteydessä ei pitäisi käsitellä EU:n lainsäädännössä tarkoitettuja arkaluonteisia tietoja, kuten henkilötietoja, joista käy ilmi henkilön rotu tai etninen alkuperä, poliittiset mielipiteet, uskonnollinen tai filosofinen vakaumus, ammattiliiton jäsenyys, terveydentila taikka seksuaalinen käyttäytyminen tai suuntautuminen.

               c)Sopimukseen olisi sisällytettävä tietoturvaa koskevia määräyksiä, joiden mukaan erityisesti vain rajatulla määrällä valtuutettuja henkilöitä on pääsy PNR-tietoihin ja joissa määrätään velvollisuudesta ilmoittaa viipymättä Euroopan tietosuojaviranomaisille PNR-tietoihin vaikuttavista tietoturvaloukkauksista, paitsi jos tietoturvaloukkauksesta ei todennäköisesti aiheudu vaaraa luonnollisten henkilöiden oikeuksille ja vapauksille. Lisäksi määräyksissä olisi viitattava tehokkaisiin ja varoittaviin seuraamuksiin.

               d)Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä, jotka koskevat asianmukaista ja avointa tiedottamista matkustajille heidän PNR-tietojensa käsittelystä sekä oikeutta saada henkilökohtainen ilmoitus, jos tietoja käytetään saapumisen jälkeen, oikeutta tutustua tietoihin ja tarvittaessa oikaista ja poistaa ne.

               e)Sopimuksessa olisi varmistettava, että kaikkien henkilöiden, joiden tietoja käsitellään sopimuksen nojalla, käytettävissä on EU:n perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti tehokkaat hallinnolliset ja oikeudelliset muutoksenhakukeinot syrjimättömästi, kansalaisuudesta tai asuinpaikasta riippumatta.

               f)Sopimuksessa olisi varmistettava, että automaattinen käsittely perustuu täsmällisiin objektiivisiin, syrjimättömiin ja luotettaviin, ennalta määritettyihin kriteereihin ja ettei sitä saisi käyttää yksinomaisena perusteena päätöksille, joilla on kielteisiä oikeusvaikutuksia tai jotka vaikuttavat vakavasti henkilöön. PNR-tietoja olisi verrattava ainoastaan sellaisiin tietokantoihin, jotka ovat merkityksellisiä sopimuksen tarkoituksen kannalta, ja niiden olisi oltava luotettavia ja ajantasaisia.

               g)Japanin toimivaltaisen viranomaisen käyttäessä PNR-tietoja muihin tarkoituksiin kuin turvatarkastuksiin ja rajavalvontaan liittyviin tarkastuksiin käytön olisi perustuttava uusiin olosuhteisiin ja siihen olisi sovellettava objektiivisiin kriteereihin perustuvia aineellisia ja menettelyllisiä edellytyksiä. Tällaisen käytön edellytyksenä olisi oltava joko tuomioistuimen tai riippumattoman hallintoelimen suorittama ennakkotarkastelu, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja kiireellisiä tapauksia.

               h)PNR-tietojen säilytysajan olisi oltava rajoitettu, eikä se saisi olla pidempi kuin on tarpeen alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseksi. Lentomatkustajien poistuttua Japanista PNR-tietoja olisi säilytettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Sopimuksessa olisi edellytettävä, että tiedot poistetaan säilytysajan päättyessä tai anonymisoidaan siten, ettei kyseinen henkilö enää ole tunnistettavissa.

               i)Sopimuksessa olisi varmistettava, että PNR-tietoja voidaan luovuttaa edelleen muille saman maan viranomaisille tai muille maille ainoastaan tapauskohtaisesti ja tietyin ehdoin ja suojatoimin. Tällainen luovuttaminen voi tapahtua ainoastaan, jos vastaanottava viranomainen suorittaa terrorismin tai vakavan kansainvälisen rikollisuuden torjuntaan liittyviä tehtäviä ja varmistaa sopimuksessa määrättyä suojaa vastaavan suojan. Tietojen siirtäminen edelleen muiden kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille olisi rajoitettava maihin, joiden kanssa EU:lla on vastaava PNR-sopimus tai joiden osalta EU on tehnyt EU:n tietosuojalainsäädännön nojalla tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen, joka kattaa ne toimivaltaiset viranomaiset, joille PNR-tietoja on tarkoitus siirtää.

               (9)Sopimuksessa olisi varmistettava, että käytössä on valvontajärjestelmä, jossa PNR-tietoja käyttäviä viranomaisia valvoo jokin tietosuojasta vastaava riippumaton viranomainen, jolla on tehokkaat tutkinta-, toiminta- ja täytäntöönpanovaltuudet. Tällä viranomaisella olisi oltava valtuudet käsitellä yksilöiden valituksia, jotka koskevat varsinkin heidän PNR-tietojensa käsittelyä. PNR-tietoja käyttävien viranomaisten olisi oltava vastuuvelvollisia tässä sopimuksessa vahvistettujen, henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisen suhteen.

               (10)Sopimuksessa olisi edellytettävä, että tiedot siirretään yksinomaan työntöjärjestelmää (push system) käyttäen.

               (11)Sopimuksessa olisi varmistettava, että PNR-tietojen siirtotiheys ja siirron ajankohta eivät aiheuta liikenteenharjoittajille kohtuutonta rasitetta, ja siirrot olisi rajoitettava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä.

               (12)Sopimuksessa olisi varmistettava, ettei lentoliikenteen harjoittajia vaadita keräämään lisää tietoja verrattuna siihen, mitä ne jo keräävät, tai keräämään tietyntyyppisiä tietoja, vaan ainoastaan siirtämään tiedot, joita ne keräävät jo nyt osana liiketoimintaansa.

               (13)Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä säännöllisestä yhteisestä tarkastelusta, joka koskee sopimuksen täytäntöönpanon kaikkia näkökohtia, muun muassa ennalta vahvistettujen mallien, kriteerien ja tietokantojen luotettavuutta ja ajankohtaisuutta, ja johon sisältyy tietojen säilyttämisen oikeasuhteisuuden arviointi sen perusteella, millainen arvo tiedoilla on terrorismin ja muun vakavan kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjumisessa.

               (14)Sopimuksessa olisi määrättävä sen tulkintaa, soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevasta riitojenratkaisumekanismista.

               (15)Sopimus olisi tehtävä seitsemäksi vuodeksi, ja siihen olisi sisällyttävä määräys, jonka nojalla sopimus voidaan uusia yhtä pitkäksi ajaksi, ellei toinen sopimuspuoli irtisano sopimusta.

               (16)Sopimukseen olisi sisällytettävä lauseke sen alueellisesta soveltamisesta.

               (17)Sopimuksen olisi oltava yhtä todistusvoimainen bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja siinä olisi oltava tätä koskeva kielilauseke.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.11.2018
            COM(2018) 803 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
            {SWD(2018) 503 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romaniassa oli havaittu merkittävä –1 prosentin poikkeama suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta.

               (2)Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 Romanialle suosituksen
                  2
                tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta varmistetaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu
                  3
                on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tämä vastaisi 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen kumpanakin vuonna. Romanialle suositeltiin myös, että se käyttäisi mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (3)Komissio teki 27 ja 28 päivänä syyskuuta 2018 Romaniassa tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin paikan päällä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 21 päivänä marraskuuta 2018. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin. Komission kertomuksessa todetaan, että Romanian viranomaiset pitävät voimassa vuoden 2018 julkisen talouden alijäämätavoitteen, joka on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eivätkä ne näin ollen aio noudattaa neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamaa suositusta. Vuonna 2019 hallitus aikoo supistaa julkisen talouden alijäämän 2,38 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Toimenpiteistä ei ole kuitenkaan toistaiseksi annettu tarkempia tietoja.

               (4)Romanian viranomaiset toimittivat 16 päivänä lokakuuta 2018 kertomuksen toimista, jotka on toteutettu neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen
                  4
                johdosta. Ne toistivat kertomuksessa, että niiden tavoite vuodeksi 2018 on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on 2,96 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2019 tavoitteeksi viranomaiset ovat asettaneet 2,38 prosentin alijäämän suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa ei mainita uusia toimenpiteitä vuodelle 2018. Vuoden 2019 osalta kertomuksessa tukeudutaan palkansaajakorvauksista sekä tavaroista ja palveluista aiheutuvien menojen hillitsemiseen. Sen tueksi ei ole kuitenkaan esitetty täsmällisiä toimenpiteitä, jotka olisi hyväksytty tai joista olisi edes ilmoitettu uskottavasti. Tulopuolella kertomuksessa mainitaan jo voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen ja joitakin toimia, joiden tavoitteena on parantaa verosääntöjen noudattamista. Kaiken kaikkiaan raportoitujen toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen jää neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamassa suosituksessa esitetystä vaatimuksesta.

               (5)Komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan vuonna 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu tulee olemaan 11,3 prosenttia, mikä ylittää selvästi menojen kasvulle asetetun 3,3 prosentin vertailuarvon. Rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan pysyvän jokseenkin vakaana 3,3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Näin ollen molemmat arviointiperusteet viittaavat riskiin, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan. Menojen kasvulle asetettu vertailuarvo viittaa 2,3 prosentin poikkeamaan suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema vahvistaa tämän tulkinnan, vaikka se viittaakin pienempään poikkeamaan (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteelliseen rahoitusasemaan vaikuttaa myönteisesti huomattavasti korkeampi BKT-deflaattori ja se, että arvio (piste-estimaatti) potentiaalisen BKT:n kasvusta on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Tätä vaikutusta tasoittaa osittain julkisten investointien kasvu, jonka vaikutus on lievempimenojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa. Näin ollen kokonaisarvio on, että neuvoston suosittamasta sopeutuksesta poiketaan.

               (6)Komission syksyn 2018 talousennusteen perusteella vuonna 2019 nettomääräisten julkisten menojen nimelliskasvu (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä) tulee olemaan 7,5 prosenttia, mikä ylittää selvästi menojen kasvulle asetetun 5,1 prosentin vertailuarvon (poikkeama suositellusta sopeutuksesta on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen rahoitusasema tulee kasvamaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, joten alijäämä kasvaa 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen (poikkeama on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen). Koska molemmat arviointiperusteet viittaavat siihen, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan samanlaisella marginaalilla vuonna 2019, kokonaisarvio on, että neuvoston suosittamasta sopeutuksesta poiketaan.

               (7)Lisäksi komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja 3,4 prosenttia vuonna 2019 suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               (8)Edellä esitetyt havainnot johtavat päätelmään, että Romanian toimet neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen johdosta ovat olleet riittämättömiä. Julkisen talouden sopeutustoimet eivät riitä varmistamaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaisi 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen kumpanakin vuonna.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3.

                     (3)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (4)

                        Saatavilla osoitteessa:
                     http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/fi/pdf


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.11.2018
            COM(2018) 806 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Unkari ei ole toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
            {SWD(2018) 504 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Unkari ei ole toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Unkarissa oli havaittu merkittävä –1,5 prosentin poikkeama suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta.

               (2)Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 Unkarille suosituksen
                  2
                tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  3
                nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018. Tämä vastaisi 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Unkarille suositeltiin myös, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Unkarin on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (3)Komissio teki 18 ja 19 päivänä syyskuuta 2018 Unkarissa tiukennettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin paikan päällä asetuksen (EY) N:o 1466/97 11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Unkarin viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 21 päivänä marraskuuta 2018. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin. Komission kertomuksessa todetaan, että Unkarin viranomaiset aikovat pitää voimassa vuoden 2018 lähentymisohjelmassa asetetun vuotta 2018 koskevan julkisen talouden alijäämätavoitteen, joka on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eivätkä ne näin ollen aio noudattaa neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamaa suositusta.

               (4)Unkarin viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2018 kertomuksen toimista, jotka on toteutettu neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen
                  4
                johdosta. Ne toistivat kertomuksessa, että niiden tavoite vuodeksi 2018 on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viranomaiset odottavat vuoden 2018 lähentymisohjelmassa esitettyyn julkisen talouden kehitysarvioon verrattuna huomattavasti suurempia verotuloja ja säästöjä siksi, että unionin talousarviosta rahoitettujen hankkeiden yhteisrahoituskustannukset ovat vähentyneet. Viranomaisten suunnittelemat lisämenot kumoavat kuitenkin kokonaan näiden tekijöiden alijäämää supistavan vaikutuksen. Raportoiduilla uusilla päätösperäisillä toimenpiteillä ei ole merkittävää nettovaikutusta julkiseen talouteen vuoden 2018 talousarvion toteutuman kannalta, joten ne eivät vastaa 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa esitettyjä vaatimuksia.

               (5)Komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan julkisten menojen kasvu, josta on vähennetty päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja kertaluonteiset toimenpiteet, on vuonna 2018 7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli selvästi suurempi kuin suositeltu 2,8 prosentin kasvu suhteessa BKT:hen (poikkeama on 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen rahoitusasema tulee heikkenemään 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun suositeltu parannus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (poikkeama on 1,4 prosenttia BKT:stä). Näin ollen molemmat arviointiperusteet viittaavat siihen, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi. Kolmella tekijällä on negatiivinen vaikutus menojen kasvun vertailuarvoon. Nämä ovat tämänhetkistä arviota alempi keskipitkän aikavälin potentiaalinen kasvu ja liian alhainen BKT-deflaattori, joita oli käytetty vertailuarvon perustana, sekä eräiden toimenpiteiden välillinen vaikutus tuloihin. Kun näiden tekijöiden vaikutus korjataan, menojen kasvun vertailuarvo näyttää ilmentävän julkisen talouden sopeutusta asianmukaisesti, ja se viittaa edelleen poikkeamaan. Rakenteellisen rahoitusaseman arviointi johtaa samaan päätelmään. Tulovaje vaikuttaa rakenteelliseen rahoitusasemaan negatiivisesti, mutta tätä kompensoi osittain se, että potentiaalisen BKT:n kasvua koskeva arvio (piste-estimaatti) on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Sen vuoksi yleisarvio on, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi.

               (6)Edellä esitetyt havainnot johtavat päätelmään, että Unkarin toimet neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen johdosta ovat olleet riittämättömiä. Julkisen talouden sopeutustoimet eivät riitä varmistamaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaisi 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unkari ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL C 223, 27.6.2018, s. 1.

                     (3)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maan välisestä sopimuksesta, jossa vahvistettuja ehtoja sovelletaan Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) tarjoamisen laajentamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluviin maihin

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) avulla on mahdollista käyttää nykyisiä satelliittinavigointipalveluja elintärkeissä turvallisuuteen liittyvissä sovelluksissa, kuten lentokoneiden ohjaamisessa ja laskeutumisessa, joita varten on käytettävissä vain vähän jos lainkaan radiosuunnistuslaitteita.

               EGNOS ja Galileo ovat Euroopan unionin kaksi satelliittinavigointiohjelmaa, joita säännellään GNSS-asetuksella.
                  1

               Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maiden
                  2
                ja EU:n välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyön puitteet muodostaa liikenteen alan Euromed-yhteistyö. Euroopan naapuruuspolitiikkaan
                  3
                kuuluvan liikenteen alan Euromed-yhteistyön perustana ovat Barcelonassa vuonna 1995 luodut puitteet, joista on vuodesta 2008 lähtien kehitetty Välimeren unioni valtion- ja hallitusten päämiehien kokouksessa hyväksytyn yhteisen julistuksen
                  4
                mukaisesti.

                  Asetuksen (EU) N:o 1285/2013, jäljempänä ’GNSS-asetus’,
                     5
                   2 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään, että Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän, jäljempänä ’EGNOS-järjestelmä’, maantieteellinen peittoalue voidaan teknisen toteutettavuuden rajoissa ja kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa Euroopan naapuruuspolitiikan, jäljempänä ’ENP’, soveltamisalaan kuuluvien maiden alueelle. Tällainen laajentaminen ei saa viivästyttää EGNOS-järjestelmän maantieteellisen peittoalueen laajentamista jäsenvaltioiden alueille, jotka sijaitsevat Euroopassa.

               EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin on näiden kriteerien mukaista ja jatkoa alkuvaiheen toimille, joita on toteutettu joidenkin EGNOS-maa-asemien perustamiseksi Euroopan ulkopuolelle. Tavoitteena on sekä vahvistaa EGNOS-järjestelmän peittoaluetta EU:n reunamilla että ulottaa peittoalue ENP:n eteläisen alueen maihin järjestelmän käyttöönottoa varten.

               EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin ei viivästytä järjestelmän maantieteellisen peittoalueen laajentamista koko EU:ssa. Laajentaminen pikemminkin parantaa järjestelmän peittoaluetta EU:n eteläisillä, kaakkoisilla ja lounaisilla alueilla ja etenkin Portugalin ja Espanjan Atlantilla sijaitsevilla saarilla sekä Kyproksella, Kreikassa, Maltalla ja Italiassa.

               Euroopan avaruusjärjestön vuonna 2015 tekemässä analyysissä,
                  6
                jota alan teollisuuden vuonna 2017 tekemä tarjous EGNOS-järjestelmän version 3 kehittämiseksi vahvisti, todettiin, että laajentaminen on teknisesti toteutettavissa ja että ENP:n eteläisen alueen maiden koko ilmatilan kattamiseen riittää kolme EGNOS-maa-asemaa.

               Asiasta vastaavat komission yksiköt ovat vuodesta 2009 lähtien tehneet yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) kanssa työtä EGNOS-järjestelmän peittoalueen laajentamiseksi eteläisen Välimeren alueelle (eli ENP:n eteläisen alueen maihin) ja EGNOS Safety of Life -palvelun ottamiseksi näissä maissa käyttöön ilmailussa ja muilla liikenteen aloilla. EGNOS-järjestelmän peittoalueen laajentamisesta on hyötyä kaikille osapuolille. EU:lle se tarjoaa mahdollisuuden tiivistää yhteyksiään naapurimaihin ja avata sen yrityksille markkinoita, kun taas ENP:n eteläisen alueen maat pääsevät käyttämään EGNOS-järjestelmää kustannuksin, jotka jäävät marginaalisiksi verrattuna EU:ssa tähän mennessä tehtyihin julkisiin investointeihin.

               Vuosien mittaan on saavutettu huomattavaa edistystä, ja ENP:n eteläisen alueen maiden liikenneviranomaiset ovat osoittaneet merkittävää kiinnostusta. Ne pitävät EGNOS Safety of Life -palvelua tehokkaana keinona täyttää Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) vaatimukset ja uskovat, että palvelun tarjoama teknologia mahdollistaa uusien palvelujen ja sovellusten luomisen muillakin liikenteeseen kuuluvilla ja sen ulkopuolisilla aloilla.

                     7
                  Kuusi ENP:n eteläisen alueen maata onkin vuosina 2014–2016 ilmaissut korkeimmalla poliittisella tasolla kiinnostuksensa solmia EU:n kanssa tällainen kansainvälinen EGNOS-sopimus.

               EU:n etujen mukaista on vastata myönteisesti ENP:n eteläisen alueen maiden toiveeseen päästä käyttämään EGNOS Safety of Life -palvelua. EGNOS-järjestelmän laajentamisen strateginen ulottuvuus korostuu, kun otetaan huomioon muiden maailmanlaajuisia satelliittinavigointijärjestelmiä tarjoavien tahojen toimet alueella.

                  Kunkin ENP:n eteläisen alueen maan kanssa tehtävissä kahdenvälisissä EGNOS-sopimuksissa perustetaan asianmukaiset hallintojärjestelmät, määritellään kunkin osapuolen tehtävät ja vastuualueet ja päätetään taloudellisista velvoitteista, jotka liittyvät EGNOS-pohjaisten palvelujen tarjoamiseen kussakin ENP:n eteläisen alueen maassa tarvittavan infrastruktuurin kehittämiseen ja käyttöön.

               Tätä suositusta laadittaessa on otettu huomioon turvallisuusnäkökohdat, jotka liittyvät EGNOS-järjestelmän laajentamiseen ENP:n eteläisen alueen maihin, mukaan luettuna EUH:n tekemä analyysi alueen geopoliittisesta tilanteesta. Turvallisuusnäkökohtia ja niiden kehittymistä seurataan edelleen neuvottelu- ja käyttöönottovaiheissa. Tässä yhteydessä tarkastellaan EGNOS-maainfrastruktuurin käyttöönottopaikkojen valintaa ja suojelemista, kun EGNOS-järjestelmä on siirtynyt ENP:n eteläisen alueen maissa käyttövaiheeseen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin sisältyy vuosien 2014–2020 alueelliseen liikennettä koskevaan toimintasuunnitelmaan, ja se otettiin mukaan Välimeren unionia koskeviin päätöslauselmiin vuosina 2013 ja 2014.

               Laajentamalla EGNOS Safety of Life -palvelun peittoaluetta Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän alueelle pystytään parantamaan lentokoneiden laskeutumisen turvallisuutta pienempiä alueellisia ja matkailukohteita myöten. Näin saadaan turvallisuus EU:ssa ja ENP:n eteläisen alueen maissa yhdenmukaiselle tasolle, mikä lisää EGNOS-järjestelmän käyttöönottoa näiden kahden alueen välillä lentävien lentoyhtiöiden keskuudessa.

               Lisäksi on mainittava, että EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin on johdonmukaista suhteessa muihin vastaaviin EGNOS-järjestelmän laajennuksiin tai EGNOS-pohjaisiin järjestelmiin. Näitä ovat vastaava laajentaminen Ukrainaan
                  8
                ja EGNOS-teknologiaan perustuvien riippumattomien satelliitteihin perustuvien lisäjärjestelmien perustaminen Afrikkaan aluksi 17:n ASECNA-maan
                  9
                kanssa. Näin EGNOS tarjoaa yhtenäisen peittävyyden Euroopan ja Afrikan mantereilla, mikä parantaa lentojen ja laskeutumisten turvallisuutta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Eurooppalaiset satelliittinavigointijärjestelmät ovat merkittävä osa Euroopan unionin strategiaa, jolla pyritään varmistamaan turvallinen, saumaton, taloudellinen ja ympäristöystävällinen navigointi koko maa-, meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurissa. Järjestelmien kehittämistä on tuettu kansainvälisesti muun muassa satelliittinavigointia koskevilla yhteistyösopimuksilla, jollaiset on allekirjoitettu muun muassa Marokon, Ukrainan, Yhdysvaltojen, Norjan, Sveitsin ja Etelä-Korean kanssa.

               Ilmaliikenteen hallinnan (ATM) osalta kaikki ENP:n eteläisen alueen maat pyrkivät noudattamaan suorituskykyyn perustuvaa navigointia (PBN) koskevia ICAO:n vaatimuksia. EGNOS-järjestelmä tarjoaa merkittävän perustan ATM:n nykyaikaistamiselle Euroopassa ja yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiselle. Järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin auttaa yhtenäistämään hajanaisia lennonvarmistuspalveluja Välimerellä. Kun EGNOS-järjestelmä kattaa myös ENP:n eteläisen alueen maat, on helpompaa luoda yhtenäinen Euro–Välimeri-liikennealue, jolla asuu lähes miljardi ihmistä EU:ssa ja sen naapurimaissa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska EGNOS-satelliittinavigointiohjelma on eurooppalainen aloite, jota hallinnoi Euroopan komissio. Neuvoteltavan sopimuksen soveltamisalaa ei siis voida rajata tiettyyn yhteen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioiden ryhmään, vaan se koskee koko EU:ta.

                  Mahdollisiin vaihtoehtoisiin ratkaisuihin (kuten EU:n jäsenvaltioiden ja kunkin ENP:n eteläisen alueen maan välisten kahdenvälisten suhteiden muodostamaan verkostoon) liittyisi suuri tehottomuuden, viivästysten ja ristiriitaisuuksien riski, joka toteutuessaan saattaisi nopeasti nostaa unionin talousarviosta katettavia kustannuksia. Jos EU:n ja yksittäisten ENP:n eteläisen alueen maiden välille ei luoda EGNOS-palvelujen tarjoamiseen liittyvää yhteistyöjärjestelyä, tämä laiminlyönti merkitsisi EU:n teollisuudelle menetettyä tilaisuutta ja strategisesti katsoen heikentäisi EU:n asemaa ENP:n eteläisellä alueella.

                  Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 29 artiklassa säädetään, että unioni voi tehdä ohjelmien puitteissa sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Sopimuksen tekeminen on oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin nähden.

               •Toimintatavan valinta

                  Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 29 artiklassa säädetään nimenomaisesti, että unioni tekee EGNOS-järjestelmän puitteissa kansainvälisiä sopimuksia. Lisäksi asetuksen 2 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetään nimenomaisesti mahdollisuudesta laajentaa EGNOS-järjestelmän maantieteellistä peittoaluetta muualle maailmaan ja täsmennetään, että nämä laajennukset voivat kohdistua Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) soveltamisalaan kuuluviin maihin. Lisäksi täsmennetään, että laajentaminen tehdään kansainvälisten sopimusten perusteella, kunhan laajennus on teknisesti toteutettavissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               EGNOS-järjestelmän kaltaisen satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän käyttöä ENP:n eteläisen alueen maissa on arvioitu niin sosioekonomisesta kuin teknisestäkin näkökulmasta. Analyysin tulokset on toimitettu ENP:n eteläisen alueen maiden sidosryhmille ja viranomaisille, joiden kanssa niistä on keskusteltu useaan otteeseen alan yhteistyövuosien mittaan.

               Komission rahoittamien Euromed GNSS I- ja II -hankkeiden puitteissa asennettiin vuodesta 2007 vuoteen 2015 maainfrastruktuuria. Tarkoituksena oli saada aikaan minimipeitto, siirtää teknistä osaamista ja suorittaa kapasiteetin rakentamiseen liittyviä testejä yhdessä paikallisten siviili-ilmailuviranomaisten, ilmatilan käyttäjien ja lennonvarmistuspalvelun tarjoajien kanssa, jotta voidaan kokeilla laskeutumismenettelyjä ja arvioida saatavaa hyötyä. Tässä yhteydessä analysoitiin myös sääntelyä ja kartoitettiin ne ilmailuun liittyvät ICAO:n sääntelypuitteet, jotka otetaan palvelujen tarjoamisen perustaksi. Lisäksi määritettiin maakohtaiset satelliittinavigointistrategiat ja täytäntöönpanosuunnitelmat.

               Lisäksi tehtiin maakohtainen kustannus-hyötyanalyysi, jonka mukaan EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin tuo nettohyötyä ja kukin ENP:n eteläisen alueen maa hyötyy EGNOS-järjestelmän vaikutuksista ilmailun ja multimodaaliyhteyksien alalla. Kustannus-hyötyanalyysin mukaan nettohyöty ENP:n eteläisen alueen maille voisi olla yli miljardi euroa. ENP:n eteläisen alueen maiden edustajat olivat täysipainoisesti mukana analyyseissa, joiden tulokset on toimitettu näiden maiden edustajille ja sidosryhmille pohjaksi keskusteluille useissa tapaamisissa. Kaikkien Euromed-GNSS-työryhmien vuosina 2013, 2012 ja 2011 hyväksymissä päätelmissä pyydettiin komissiota saattamaan EGNOS-järjestelmän peittoalue ENP:n eteläisen alueen ilmatilassa kattavaksi.

                  Tuotantoketjun alkupäähän sijoittuva EU:n avaruusteollisuus pääsee hyödyntämään maainfrastruktuurin käyttöön liittyviä markkinoita, ja loppupään yrityksille (EGNOS-sovellukset) avautuu suuremmat markkinat. EU:n ja ENP:n eteläisen alueen maiden liikenneviranomaiset ja sidosryhmät pääsevät hyötymään teknisen yhteistyön ja suhteiden vahvistumisesta, jolla on myös pitemmän aikavälin strategista vaikutusta.

                  Lisäksi on vahvistettu, ettei EGNOS-järjestelmän laajentaminen ENP:n eteläisen alueen maihin viivästytä toimia, joilla EGNOS-järjestelmän maantieteellinen peittoalue saadaan kattamaan kaikki Euroopassa sijaitsevat EU:n jäsenvaltioiden alueet.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat

                  Satelliittinavigoinnin asiantuntijat, tarkan satelliittipaikannuksen käyttöön liittyvien alojen asiantuntijat (ilmailu, meriliikenne, rautatieliikenne, maantieliikenne, maatalous, maankäytön suunnittelu jne.).

                  Käytetty menettely

                  Laajat kuulemiset ja yhteistyö kahteen Euromed-ohjelmasta rahoitettuun hankkeeseen (Euromed GNSS I (2007–2011) ja Euromed GNSS II (2012–2015)) liittyvien asianomaisten viranomaisten, osapuolten vastaavien tahojen ja käyttäjien kanssa. Teollisuuden yhteenliittymien, EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja ENP:n eteläisen alueen maiden virastojen tekemät analyysit ja tutkimukset.

                  Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu

                  Liikenneministeriöt, siviili-ilmailuviranomaiset, lentoasemat, lentoyhtiöt kaikista ENP:n eteläisen alueen maista. Euroopan avaruusjärjestö, eurooppalainen satelliittipalvelujen tarjoaja ESSP, Euroopan GNSS-virasto, Euroopan ulkosuhdehallinto EUH, avaruusteollisuuden, satelliittinavigoinnin ja ilmailualan asiantuntijat ja yritykset sekä EU:sta että ENP:n eteläisen alueen maista (esim. Algerian avaruusvirasto).

               Perusoikeudet

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Pääomamenot, jotka liittyvät EGNOS-ohjelmaan pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän tarjoamiseen kussakin ENP:n eteläisen alueen maassa tarvittavan infrastruktuurin rakentamiseen, katetaan unionin varoista ja etenkin EU:n naapuruuspolitiikkaa rahoittavista rahastoista. EGNOS-ohjelmaan pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän käyttöön kussakin ENP:n eteläisen alueen maassa liittyvien lisätoimintamenojen rahoituksesta vastaavat asianomaiset ENP:n eteläisen alueen maat.

                  Tällä sopimuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon, joka on myönnetty eurooppalaisille GNSS-ohjelmille. Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 2 artiklan 5 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti tällaisen laajennuksen kustannuksia ei kateta Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin kohdennetuista määrärahoista.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maan välisestä sopimuksesta, jossa vahvistettuja ehtoja sovelletaan Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) tarjoamisen laajentamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluviin maihin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut ehdot, jotka koskevat teknistä toteuttavuutta ja sen varmistamista, että EGNOS-järjestelmän maantieteellisen peittoalueen laajentaminen jäsenvaltioiden alueilla ei viivästy, täyttyvät.

               (2)Asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 säädetään, että unioni on kaiken EGNOS-ohjelmassa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja, että unioni voi tehdä kyseisen ohjelman puitteissa sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja että EGNOS-järjestelmän peittoalueen laajentamisesta Euroopan ulkopuolelle aiheutuvia kustannuksia ei saa kattaa kyseisen asetuksen nojalla osoitetuista talousarviovaroista.

               Olisi aloitettava neuvottelut kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) eteläisen alueen maan kanssa tehtäväksi sopimukseksi, jossa vahvistettuja ehtoja sovelletaan Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (SBAS) palvelujen tarjoamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maissa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta kunkin Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maan kanssa kansainvälinen sopimus, jossa vahvistettuja ehtoja sovelletaan EGNOS-järjestelmään pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (SBAS) palvelujen tarjoamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maissa.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää jäsenvaltioiden edustajista koostuvan erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EGNOS-järjestelmällä tarkoitetaan avaruus- ja maainfrastruktuuria, laitteistoja ja ohjelmistoja, joita tarvitaan EGNOS-ohjelman ihmishengen turvaavan EGNOS Safety of Life -palvelun (SoL) signaalin tuottamiseen. EGNOS Safety of Life -signaalista tulee EGNOS-palvelu, kun paikallinen siviili-ilmailuviranomainen hyväksyy sen ilmailun kansainvälisten vaatimusten mukaisesti. EGNOS-ohjelmalla tarkoitetaan sekä EGNOS-järjestelmän että EGNOS-palvelun hallinnointia, joka on uskottu Euroopan komissiolle.

                     (2)

                        Maita ovat tällä hetkellä Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Egypti, Syyria, Jordania, Palestiina,* Israel ja Libanon. Siten kuin ne on määritelty Euroopan naapuruusvälineen perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014 liitteessä 1. (*) Tätä nimitystä ei pidä tulkita Palestiinan valtion tunnustamiseksi, eikä se vaikuta asiaa koskeviin yksittäisten jäsenvaltioiden kantoihin.

                     (3)

                        YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE,

                     EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE, Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistus, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1285/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta.

                     (6)

                        ESA, EGNOS Project Office (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12. marraskuuta 2015.

                     (7)

                        Algeria, Tunisia, Libya, Jordania, Libanon ja Israel ovat toimittaneet asiaa koskevan kirjeen komission kollegiolle.

                     (8)

                        Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 12. huhtikuuta 2018 päätöksen (6934/18), jolla komissio valtuutetaan neuvottelemaan Ukrainan kanssa kansainvälisestä sopimuksesta EGNOS-järjestelmän laajentamiseksi Ukrainan ilmatilaan.

                     (9)

                        Komissio allekirjoitti 8. joulukuuta 2016 yhteistyösopimuksen, joka koskee Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) välisen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maan välisestä sopimuksesta, jossa vahvistettuja ehtoja sovelletaan Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) tarjoamisen laajentamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluviin maihin

               LIITE
               Neuvotteluohjeet Euroopan unionin ja kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) eteläisen alueen maan välisen sopimuksen neuvottelemiseksi ehdoista, joita sovelletaan Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (SBAS) palvelujen tarjoamiseen Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maissa

               (1)Komissio neuvottelee kunkin yksittäisen Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) eteläisen alueen maan kanssa kansainvälisen sopimuksen, joka koskee Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän tarjoamista Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen alueen maissa.

               (2)Komissio käy neuvottelut erityiskomiteana toimivaa [,] kuullen ja tiedottaa neuvottelujen tuloksista ja tapauksen mukaan neuvottelujen kuluessa mahdollisesti esiin tulleista ongelmista.

               1.NEUVOTTELUJEN TARKOITUS

               Neuvottelujen tarkoituksena on sopia ehdoista, joita sovelletaan kunkin ENP:n eteläisen alueen maan kanssa tehtävään yhteistyöhön, joka liittyy EGNOS-järjestelmään pohjautuvan satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän palvelujen tarjoamiseen ENP:n eteläisen alueen maissa.

               2.SOPIMUKSEN SOVELTAMISALA

               Kunkin sopimuksen on määrä kattaa erityisesti seuraavat alat:

               (1)Yhteistyötä koskevat määräykset: satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän perustamiseen ja käyttöön ENP-maissa liittyvät yhteystyötoimet. Toimiin kuuluu muun muassa EGNOS-ohjelman ja -palvelujen edistäminen, niiden toteuttamisen ja käytön tukeminen, radiotaajuuteen liittyvä yhteistyö (rajoittamatta EU:n menettelyjen
                  1
                soveltamista), standardointi sekä kaikki kansainvälisten järjestöjen ja yhdistysten hoitamiin satelliittinavigointijärjestelmiin liittyvät kysymykset, tutkimus ja kehittäminen.  Yhteistyössä on noudatettava voimassa olevia yhteistyösopimuksia ja -velvoitteita, mukaan luettuina ne, jotka koskevat asesulkua ja vientivalvontaa.
                  2
                Ne eivät myöskään vaikuta kansallista turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin.

               (2)Rahoitusta koskevat määräykset: Kunkin ENP:n eteläisen alueen maan osallistuminen lisätoimintamenoihin, jotka liittyvät EGNOS-järjestelmän kunnossapitoon siltä osin kuin kyse on järjestelmän laajentamisesta Safety of Life -palvelun peittoalueen mahdollistamiseksi ENP:n eteläisen alueen maissa. EU:n rahoitustuki Safety of Life -palvelun laajentamiseksi ENP:n eteläisen alueen maihin. Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 2 artiklan 5 kohdan viimeisen alakohdan mukaisesti tällaista tukea ei saa missään tapauksessa kattaa eurooppalaisille satelliittinavigointiohjelmille myönnetyistä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 9 artiklassa tarkoitetuista talousarviomäärärahoista.

               (3)Asianmukaisten yhteistyömekanismien perustaminen sopimuksen hallinnointia varten ja EGNOS-palvelujen tarjoamiseen liittyvän asianmukaisen vastuujärjestelmän perustaminen. Kunkin ENP:n eteläisen alueen maan antamat takuut siitä, että kaikille mahdollisille EU:n omistamille tai liisaamille EGNOS-laitteistoille niiden alueella annetaan asianmukainen status (erioikeudet, vapaudet jne.) ja että kukin ENP:n eteläisen alueen maa toteuttaa tarvittavat EGNOS-järjestelmään ja EGNOS-toimipaikkoihin liittyvät turvallisuusvalvonta-, ilmoitus- ja suojatoimet. Sopimuksen osapuolten välisten riitojen ratkaisua koskevat määräykset.

               (4)Perussopimusten ja sovellettavan EU-lainsäädännön, mukaan luettuina asetus (EU) N:o 1285/2013
                  3
                ja asetus (EU) N:o 912/2010,
                  4
                asiaan liittyvien säännösten noudattaminen etenkin EGNOS-ohjelman hallinnoinnin osalta.

               (5)ENP:n eteläisen alueen maiden alueella käyttöön otettavien EGNOS-järjestelmän elementtien vastaavuus suhteessa turvallisuusvaatimuksiin.

               (6)Sopimukseen sisällytettävä sopimuksen päättämistä koskeva lauseke sellaisten tilanteiden varalta, että yksittäiset ENP:n eteläisen alueen maat jättäisivät noudattamatta sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan.

                     (1)

                        Radiotaajuuspolitiikka, joka perustuu 7. maaliskuuta 2002 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös), jolla luodaan puitteet radiotaajuuteen liittyvälle yhteistyölle EU:n tasolla, mukaan luettuna CEPT:n toimivaltaan kuuluviin teknisiin seikkoihin liittyvä koordinointi ja EU:n etujen edustaminen suhteessa kansainväliseen televiestintäliittoon.

                     (2)

                        EYVL L 159, 30. kesäkuuta 2000 – Wassenaarin järjestely ja ohjusteknologian valvontajärjestely.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1285/2013 Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 912/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11).