               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Tšekin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Tšekin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Tšekin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tšekin vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Tšekkiä koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  6
               . Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.

               (7)Tšekki toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lähentymisohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen niin, että se on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen – rakenteellinen alijäämä 1 prosenttia suhteessa BKT:hen – vuonna 2018, mutta uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  7
                perusteella tavoite odotetaan saavutettavan vuonna 2016. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan lähes 41 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen siten, että se on 40,2 prosenttia vuonna 2018. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, on esitetty riittävän yksityiskohtaisesti. Riskinä on kuitenkin, että suunniteltujen tulotoimenpiteiden vaikutus voi olla arvioitua vähäisempi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella odotetaan, että menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa noudatetaan vuonna 2015. Vuonna 2016 odotetaan jonkinasteista poikkeamaa, sillä menojen nettokasvu ylittää vertailuarvon 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi vuonna 2016 tarvitaan lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Tšekin odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Nykyisen julkisen talouden kehyksen tärkeimmät osat on otettu käyttöön. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelun ja numeeristen finanssipolitiikan sääntöjen kattavuus on kuitenkin vähäinen ja täytäntöönpano heikkoa. Uudistuspaketin luonnosta on muutettu ja viivästytetty useaan otteeseen, ja tämänhetkisten suunnitelmien mukaan se on tarkoitus hyväksyä vuoden 2015 aikana. Tšekillä on edelleen haasteita, jotka liittyvät sen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen ja jotka johtuvat pääosin eläke- ja terveydenhuoltomenojen odotetusta kasvusta. Eläkejärjestelmän näkymät ovat parantuneet jonkin verran suotuisampien väestöennusteiden ansiosta. Tšekin hallitus aikoo nostaa vähitellen lakisääteistä eläkeikää, mutta suunniteltu keskipitkän aikavälin muutos on liian hidasta. Muutoksista eläkkeiden nykyiseen indeksointijärjestelmään keskustellaan parhaillaan, mutta toimenpiteitä ei ole vielä vahvistettu. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu terveydenhuoltoalan kustannustehokkuuden ja hallinnon parantamiseksi, edistyminen on ollut vähäistä tällä alalla. Sairaalasektorin suorituskyvyn mittaamiseen käytettävät indikaattorit osoittavat, että lääketieteellistä hoitoa ei aina tarjota kustannustehokkaalla tavalla ja samalla resurssien kohdentamista haittaavat sairaaloille aiheutuneiden kustannusten korvausjärjestelmän käyttöönoton jatkuvat vaikeudet. Lisäksi on merkkejä siitä, että yleislääkärit eivät hoida riittävällä tavalla tehtäväänsä portinvartijoina. Terveydenhuoltoalan julkiset hankinnat kärsivät sääntöjenvastaisuuksien suuresta määrästä, mikä viittaa siihen, että ohjeistusta ja valvontaa on liian vähän.

               (9)Verotuksen alalla suurimpina haasteina on vähentää veronkiertoa ja tehdä veronkannosta edullisempaa ja vähemmän aikaa vievää niin verovelvollisille kuin viranomaisillekin. Tšekki on määrittänyt verosäännösten noudattamisen ja veronkierron torjunnan painopistealoikseen, ja se toteuttaa parhaillaan toimia näillä aloilla. Vuonna 2015 toteutettiin useita toimenpiteitä, jotka liittyvät sekä välittömiin että välillisiin veroihin, ja lisää toimenpiteitä on suunnitteilla vuodeksi 2016. Säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat kuitenkin edelleen liian korkeat. Tuloveron sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltomaksuosuuksien veropohjien yhdenmukaistaminen auttaisi yksinkertaistamaan verojärjestelmää, mutta tätä muutosta ei ole valmisteltu eikä tällä hetkellä ole suunnitelmia ongelman ratkaisemiseksi. Toimenpiteitä veroilmoitusten yksinkertaistamiseksi ja esitäytettyjen lomakkeiden käytön lisäämiseksi ei ole toteutettu järjestelmällisesti. Alv-järjestelmän yksinkertaistamisen sijaan Tšekki otti vuonna 2014 käyttöön kolmannen alv-kannan. Työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelun lähentämisessä on edistytty heikosti. Tšekin verotulot perustuvat edelleen pitkälti työn verotukseen ja erityisesti lapsettomien pienituloisten työntekijöiden verorasitus on suhteellisen suuri. Vuonna 2015 voimaan tulevilla toimenpiteillä kevennetään jonkin verran työn verotusta tiettyjen ryhmien osalta, mutta niiden kokonaisvaikutus jää vähäiseksi. Kiinteistö- ja ympäristöverot (lukuun ottamatta polttoaineveroa) ovat edelleen alhaisia, mikä osoittaa, että verotuksen painopistettä olisi mahdollista siirtää pois työn verottamisesta.

               (10)Vuonna 2014 edistyttiin rajallisesti säänneltyjä ammatteja koskevan uudistuksen vauhdittamisessa, mutta huhtikuussa 2015 hyväksytty kansallinen välitoimintasuunnitelma sisältää konkreettisia toimenpiteitä ja toimia, joiden tarkoituksena on parantaa sääntelykehystä ja poistaa perusteettomat ja kohtuuttomat vaatimukset.

               (11)Viime vuosien toimet korruption torjumiseksi ovat viivästyneet merkittävästi. Viimeisin korruptiontorjunnan toimintasuunnitelma kattoi useita ensisijaisia osa-alueita. Se sisälsi varainhoidon valvontaa, syyttäjälaitosta, poliittisten puolueiden rahoitusta, ilmiantajien suojelua ja valtionyritysten uutta johtamispolitiikkaa koskevat lait sekä muutoksen lakiin, joka koskee mahdollisuutta tutustua vapaasti tietoihin. Näyttää kuitenkin siltä, että näiden lakien hyväksymiseksi ei ole juurikaan toteutettu toimia. Virkamieslain ja siihen liittyvien toimenpiteiden hyväksymisen ja täytäntöönpanon myötä Tšekki on aloittanut julkishallintonsa tehokkuuteen ja vakauteen liittyvien ongelmien ratkaisemisen. Investointien suunnitteluun liittyvät hallinnolliset ja sääntelyesteet sekä rakennus- ja maankäyttölupia koskevien menettelyjen läpinäkyvyyden puute ja pitkä kesto jarruttavat julkisia investointeja. Monissa aloitteissa on viime vuosina keskitytty julkisiin hankintoihin, mutta läpinäkyvyyttä koskevat huolet eivät ole hälvenneet. Julkisia hankintasopimuksia ei vieläkään julkaista keskitetyssä rekisterissä. Julkisten hankintamenettelyjen tehokkuutta haittaa se, että ohjeistus ja koulutus tarjouskilpailuja järjestäville instituutioille on riittämätöntä. Järjestelmän valvonta on edelleen heikkoa.

               (12)Yleinen työllisyysaste on tällä hetkellä korkea, mutta eräät epäedullisessa asemassa olevat ryhmät ovat edelleen aliedustettuina työmarkkinoilla. Näitä ryhmiä ovat muun muassa pienten lasten vanhemmat, heikosti koulutetut työntekijät, vammaiset ja romanit. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu julkisten työvoimapalvelujen tehokkuuden ja tuloksellisuuden lisäämiseksi. Nuorten työllisyysaste on nousemassa, ja julkiset työvoimapalvelut pyrkivät kohdentamaan palvelujaan erityisesti nuorille. Koska kohtuuhintaisista ja laadukkaista lastenhoitopalveluista on puutetta ja joustavia työaikajärjestelyjä käytetään vähän, niiden naisten, joilla on lapsia, on vaikea osallistua työmarkkinoille. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu lastenhoitopalvelujen saatavuuden parantamiseksi, mutta pienimpien lasten julkista lastenhoitoa tukevat toimintalinjat ovat edelleen riittämättömiä.

               (13)Tšekin koulutusalan tulokset ovat viime vuosina parantuneet, mutta rakenteellisia haasteita on edelleen. Osallistuminen korkea-asteen koulutukseen on lisääntynyt nopeasti, mutta nuorempien korkea-asteen tutkinnon suorittajien taitojen heikentyminen on herättänyt huolta. Toiveena on, että korkea-asteen koulutuksen viivästyneen uudistuksen myötä, joka on tarkoitus toteuttaa vuonna 2015, siirrytään oppilaitosten akkreditointiin, vahvempaan sisäiseen laadunvarmistukseen ja opiskelijoiden profiloinnin parempaan hyödyntämiseen sekä parannetaan rahoitusjärjestelmiä. Oppivelvollisuuskoulutukseen tarvitaan enemmän opettajia, mutta lahjakkaiden hakijoiden houkuttelu on vaikeaa, koska palkkataso on alhainen ja käsitys ammatista kielteinen. Uusi urajärjestelmä, jolla on tarkoitus kehittää opettajien palkkaamista ja ammattikoulutusta, on määrä saada valmiiksi vuoden 2015 alkupuoliskolla, jotta se voidaan ottaa käyttöön syyskuussa 2016. Sen kokonaisvaikutukset riippuvat kuitenkin suuressa määrin saatavilla olevasta rahoituksesta. Kattava lähestymistapa, jonka avulla arvioidaan ja tuetaan heikosti menestyneitä kouluja ja oppilaita, puuttuu kuitenkin edelleen. Tällaisen lähestymistavan käyttöönotto voisi auttaa parantamaan koulutusalan tehokkuutta ja yhdenvertaisuutta. Koulutuksen muuttamisessa osallistavammaksi on edistytty heikosti, vaikka hallitus on hyväksynyt kattavan koulutusstrategian. Heikoista sosioekonomisista oloista tulevien nuorten, myös romanien, on osoitettu menestyvän heikommin koulussa ja työmarkkinoilla.

               (14)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen  ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (15)Neuvosto on tutkinut Tšekin lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016; parantaa edelleen terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta ja hallinnointia;

               2.torjuu veronkiertoa, yksinkertaistaa verojärjestelmää ja panee korruptiontorjuntasuunnitelman täytäntöön; toteuttaa toimenpiteitä julkisten hankintojen läpinäkyvyyden ja tehokkuuden parantamiseksi erityisesti perustamalla julkisten hankintasopimusten keskusrekisterin ja vahvistamalla ohjeistusta ja valvontaa;

               3.alentaa pienituloisten korkeaa veroastetta siirtämällä verotuksen painopistettä muille osa-alueille; parantaa edelleen kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta;

               4.hyväksyy korkea-asteen koulutuksen uudistuksen; varmistaa riittävän koulutuksen opettajille, tukee heikosti menestyneitä kouluja ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla lisätään epäedullisessa asemassa olevien lasten, myös romanien, osallistumista koulutukseen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2015) 254.

                     (3)

                        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)

                        COM(2014) 902.

                     (5)

                        COM(2014) 904.

                     (6)

                        SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Rakenteellinen rahoitusasema, jonka komissio on laskenut uudelleen lähentymisohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Bulgarian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Bulgarian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Bulgarian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Bulgarian vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Bulgariaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  7
               . Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti finanssimarkkinoiden myllerrys vuonna 2014 on herättänyt huolta kotimaisessa omistuksessa olevien pankkien toimintatavoista, joilla saattaa olla huomattavia vaikutuksia finanssialaan ja makrotalouden vakauteen yleensä. Lisäksi edelleen negatiivinen (vaikkakin paranemassa oleva) ulkoinen rahoitusasema, yritysten liiallinen vivutus ja heikko työmarkkinoiden sopeutus aiheuttavat yhä makrotalouden riskejä. Niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.

               (7)Bulgaria toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lähentymisohjelmassa pitävänsä julkisen sektorin alijäämän 2,8 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Sen jälkeen alijäämää on tarkoitus supistaa asteittain siten, että se on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen – 1 prosentin rakenteellisen alijäämän suhteessa BKT:hen – vuonna 2018. Julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan kasvavan ohjelmakaudella siten, että se on lähes 31 prosenttia vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella menojen nettokasvun odotetaan vuonna 2015 vastaavan menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemisen takia (1,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2014) on kuitenkin olemassa riski, että vaatimuksesta poiketaan hieman kaudella 2014–2015. Vuonna 2016 on olemassa merkittävän poikkeaman riski, sillä menojen nettokasvu ylittää vertailuarvon 0,9 prosentilla suhteessa BKT:hen. Sen vuoksi kumpanakin vuonna tarvitaan lisää toimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Bulgaria ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)Verosäännösten noudattaminen on edelleen keskeinen haaste Bulgariassa. Tarvitaan täysimittainen verosäännösten noudattamista koskeva strategia, joka perustuu kattavaan riskianalyysiin, jo toteutettujen toimenpiteiden järjestelmälliseen vaikutustenarviointiin sekä veronkantoon osallistuvien viranomaisten toiminnan tiiviiseen koordinointiin.

               (10)Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmään liittyy useita haasteita, kuten heikot terveydenhuoltotulokset, vähäiset määrärahat ja vakavat puutteet resurssien käytössä. Elinajanodote on Bulgariassa huomattavasti EU:n keskiarvoa alhaisempi ja elinajanodote syntymähetkellä on EU:n alhaisimpia. Terveydenhuoltojärjestelmä painottuu edelleen ylisuureen sairaalasektoriin. Vaikka perusterveydenhuollon ja avohoidon rahoitus on nimellisinä määrinä mitattuna viime vuosina hieman lisääntynyt, se on edelleen melko vähäistä. Terveydenhuoltorahaston on sopimuksen mukaan korvattava sairaaloille niiden antama hoito ennalta määrättyjen hintojen perusteella. Tämä kannustaa sairaaloita tarjoamaan hoitoa, jota ei ole kohdennettu riittävän tarkasti. Bulgaria hyväksyi vuonna 2014 kansallisen terveysstrategian, mutta sen täytäntöönpanoa varten ei ole laadittu selkeää suunnitelmaa.

               (11)Pankkisektorin kuohunta kesällä 2014 toi esiin toimielinten ja valvonnan heikkoudet. Valvontaelin ei kyennyt havaitsemaan Bulgarian neljänneksi suurimman pankin (Corporate Commercial Bank, KTB) merkittäviä ongelmia, mikä viittaa siihen, että finanssisektorin valvontatavoissa on puutteita ja että keskittymäriskin valvonta on laiminlyöty. Tämä on heikentänyt pankkivalvonnan uskottavuutta, mikä puolestaan herättää epäilyjä finanssisektorin muiden osa-alueiden tilasta. Maksuvalmiuskriisi kesällä 2014 paljasti pääomavajeen ja johti KTB:n pankkitoimiluvan peruuttamiseen. Pankin suojattujen talletusten määrä oli noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne maksettiin tallettajille vasta huomattavalla viipeellä.

               (12)Aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja kohdentamista ei ole kehitetty riittävästi. Työvoimapalvelujen hajanaisuus muodostaa keskeisen esteen etujen ja palvelujen tarjoamiselle työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville. Työvoimatoimistojen ja sosiaaliturvatoimiston välistä koordinointia ei ole suunniteltu siten, että voitaisiin varmistaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien auttamiseen tähtäävien toimenpiteiden tehokas ja integroitu täytäntöönpano. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on Bulgariassa suuri. Myöskään työvoimatoimistot eivät tavoita näitä nuoria, ja he jäävät sen vuoksi myös perinteisten työvoimapoliittisten aktivointitoimien ulkopuolelle. Työttömyys on Bulgariassa etupäässä pitkäaikaista eli paremminkin rakenteellista kuin suhdannetyöttömyyttä. Vaikka Bulgarian vähimmäispalkka on nimellisarvoltaan EU:n pienimpiä, se on kasvanut merkittävästi vuodesta 2011. Lisäksi hallitus suunnittelee lähivuosina vähimmäispalkkaan merkittäviä lisäkorotuksia. Tällaiset äkilliset harkinnanvaraiset muutokset hallituksen palkanmuodostuspolitiikassa saattavat vääristää työmarkkinoiden rakennetta. Vähimmäispalkan määrittelyä varten ei myöskään ole selviä suuntaviivoja. Näin ollen järjestelmä herättää epävarmuutta siitä, löydetäänkö toisaalta työllisyyden ja kilpailukyvyn tukemisen ja toisaalta työtulon turvaamisen välille asianmukainen tasapaino. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat edelleen ongelmia, sillä aineellisessa puutteessa elävän väestön osuus on Bulgariassa EU:n suurimpia. Köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden osuus on erityisen suuri romaniväestön keskuudessa. Suurin osa romaninuorista on sekä työelämän että koulutuksen ulkopuolella. Vain harvat romanilapset käyvät esikoulua tai ovat lastentarhassa, ja lähes neljännes 7–15-vuotiaista romaneista on koulujärjestelmän ulkopuolella.

               (13)Koulutusjärjestelmien heikko laatu ja puutteellinen työmarkkinarelevanssi aiheuttavat sen, että talouteen on vaikeaa saada työvoimaa, jolla on tarvittavaa osaamista. Elinikäiseen oppimiseen osallistuvien aikuisten osuus on EU:n alhaisimpia. Bulgaria ei ole vuosien viivyttelyn jälkeen edelleenkään hyväksynyt kouluopetusta koskevan lain uudistamista, ja koulunkäynnin keskeyttämistä koskevan strategian täytäntöönpano on aivan alkuvaiheessa. Ammatillista koulutusta koskevaa kansallista strategiaa muutettiin vuonna 2014, ja lisäksi hyväksyttiin uusi korkeakoulutusstrategia. Näiden strategioiden täytäntöönpanolla on tarkoitus parantaa koulutusjärjestelmää, lisätä sen relevanssia talouden kannalta ja edistää innovointia ja työpaikkojen luomista.

               (14)Hallitus esitti keväällä 2015 ehdotuksen eläkejärjestelmän uudistamiseksi. Eläkejärjestelmän riittävyys ja kestävyys ovat riippuvaisia uudistuksista, joilla edistetään ja tuetaan työelämän pidentämistä ja työuran keskeytysten vähentämistä. Vuonna 2013 yhteensä 1,2 miljoonaa eläkeläistä sai eläkettä, joka oli kansallisen köyhyysrajan alapuolella. Eläkkeiden pienuus johtuu ennen kaikkea varhaisesta eläkkeelle jäämisestä ja eläkemaksukausien lyhyydestä. Bulgarian yhteiskunnan nopea vanheneminen pahentanee tilannetta tulevaisuudessa. Bulgarian olisi sen vuoksi pyrittävä hillitsemään edelleen ikäsidonnaisten menojen kasvua, jotta julkisen talouden kestävyyttä voitaisiin kohentaa pitkällä aikavälillä, muun muassa toteuttamalla määrätietoisia eläkeuudistuksia.

               (15)Investointeja edistävän liiketoimintaympäristön kannalta keskeisiä ovat riippumaton, korkealaatuinen ja toimiva oikeusjärjestelmä sekä tehokkaat keinot korruption torjumiseksi. Tällä alalla suurimpia haasteita ovat kattavan koordinoinnin puute, institutionaaliset puutteet sekä vähäiset saavutukset lainvoimaisten tuomioiden antamisessa tuomioistuimissa. Näitä keskeisiä politiikan aloja on tarkoitus käsitellä yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa.

               (16)Maksukyvyttömyysmenettelyä koskeva Bulgarian kehys on ollut tehoton ja lisännyt markkinatoimijoiden epävarmuutta sekä vähentänyt maan yleistä houkuttelevuutta investoijien keskuudessa. Maksukyvyttömyysmenettelyt kestävät kauemmin kuin muissa vastaavissa maissa, ja saatavien perintäaste on alhainen. Maksukyvyttömyystapausten käsittelyyn tarkoitettu tehokas kehys on tarpeen myös sen takia, että finanssialan ulkopuolisilla yrityksillä on Bulgariassa paljon velkaa ja kyseisellä kehyksellä voitaisiin edistää velan määrän vähentämistä.

               (17)Vuonna 2014 hyväksyttiin strategiat julkishallinnon uudistamiseksi sekä sähköisen viranomaisasioinnin käyttöönottamiseksi. Niiden täytäntöönpano edellyttää vahvaa poliittista ohjausta ja koordinointia. Aiemmista toimenpiteistä huolimatta julkisten palvelujen laatu on edelleen huono. Sähköisen viranomaisasioinnin hidas kehitys rajoittaa toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Ongelmia esiintyy erityisesti julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä, joita haittaavat usein muuttuva säädöskehys sekä puutteelliset hallinnolliset valmiudet. Tarjouskilpailumenettelyjen ennakkotarkastukset suoritetaan usein pelkästään muodollisesti. Samalla julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sovelletaan päällekkäisiä jälkitarkastuksia, joiden puitteissa tehdyt havainnot ovat toisinaan keskenään ristiriidassa. Avoimuuden puute tarjousmenettelyssä johtuu myös siitä, ettei sähköisiä hankintamenettelyjä koskevien alustojen asentamista ole saatu päätökseen. Julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien takia EU:n rahoittamien ohjelmien täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti. Lisäksi sääntöjenvastaisuudet vaikuttavat kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja estävät erittäin tarpeelliset infrastruktuuriparannukset. Heinäkuussa 2014 hyväksytyssä monivuotisessa strategiassa, jonka tavoitteena on poistaa julkisia hankintoja koskevan järjestelmän keskeiset puutteet, esitetään selkeä aikataulu vuosina 2015 ja 2016 toteutettaville käytännön toimenpiteille. Toimenpiteet on pantava täytäntöön.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

               (19)Neuvosto on tutkinut Bulgarian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ja 5,

               SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.ehkäisee julkisen talouden rakenteellisen heikkenemisen vuonna 2015 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016; toteuttaa määrätietoisia toimenpiteitä parantaakseen veronkantoa ja torjuakseen harmaata taloutta kattavan riskinarvioinnin ja aiempien toimenpiteiden arvioinnin pohjalta; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta erityisesti tarkistamalla terveydenhuollon hinnoittelua ja vahvistamalla avohoitoa ja perusterveydenhuoltoa;

               2.saattaa loppuun viimeistään joulukuussa 2015 koko pankkijärjestelmää koskevan riippumattoman omaisuuserien laadun tarkastelun sekä alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvan pankkisektorin stressitestin läheisessä yhteistyössä EU:n elinten kanssa; käy läpi eläkerahastojen ja vakuutussektorin lainasalkut; tarkistaa ja lujittaa pankkialan ja sen ulkopuolisen rahoitussektorin valvontaa muun muassa vahvistamalla pankkien kriisinratkaisukehystä ja talletusten vakuusjärjestelmää; parantaa rahoituksen välittäjien käyttämiä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä muun muassa torjumalla keskittymäriskiä ja lähipiirin liiketoimiin liittyviä riskejä;

               3.kehittää integroidun lähestymistavan työmarkkinoiden laitamilla olevia ryhmiä ja erityisesti ikääntyneitä työntekijöitä sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria varten; luo työmarkkinaosapuolia kuultuaan ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti avoimen mekanismin vähimmäispalkan ja -sosiaaliturvamaksujen määrittämistä varten ottaen huomioon niiden vaikutuksen työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseen, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn;

               4.hyväksyy kouluopetusta koskevan lain uudistamisen ja lisää huono-osaisten lasten, erityisesti romanilasten, osallistumista koulutukseen parantamalla pääsyä laadukkaan varhaiskasvatuksen ja alkeisopetuksen piiriin;

               5.valmistelee investointiympäristön parantamiseksi maksukyvyttömyysmenettelykehyksen kattavaa uudistusta ottaen huomioon kansainväliset hyvät toimintatavat ja kokemukset, jotta voidaan erityisesti tehostaa keinoja toteuttaa maksukyvyttömyyttä edeltävät sekä tuomioistuinten ulkopuolella toteutettavat uudelleenjärjestelyt.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 22.

                     (8)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovakian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
                  2

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
                  3

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta
                  6
               .

               (2)Koska Slovakia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Slovakiaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  7
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Slovakia toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  8
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.
                  9

               (6)Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden alijäämän parantamista 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja asteittain edelleen 0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2019 ja 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – saavuttaminen on odotettavissa vuonna 2018. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 46 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

               (7)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Slovakia sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017.

               (8)Julkisen talouden tilanteen perusteella Slovakian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin perusteella sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  10
                on enintään 2,9 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2017 ja 2018 tarkastellaan yhdessä. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Slovakian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017, ja että vuonna 2018 tarvitaan lisätoimia, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Slovakian julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Slovakian suhdannetilanteen huomioon ottaen.

               (9)Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä edelleen riskejä. Terveydenhuollon menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, sillä terveydenhuollon kustannustehokkuuden lisääminen on Slovakiassa edelleen haaste. Joitakin toimia on toteutettu sairaalahoidon järkeistämiseksi ja kustannusten alentamiseksi, mutta konkreettisia tuloksia ei ole vielä nähtävillä. Vuonna 2016 toteutetussa menojen uudelleenarvioinnissa on määritetty mahdollisia säästökohteita. Edistyminen kattavan terveydenhuolto- ja terveydenhuoltomenouudistuksen käytännön toteutuksessa on tähän mennessä viivästynyt, kun on otettu käyttöön maksujärjestelmä, jossa potilaat ryhmitellään diagnoosien perusteella, ja sähköisten terveydenhuoltojärjestelmien käyttöönotto etenee hitaasti. Julkisen eläkejärjestelmän alijäämän arvioidaan pitkällä aikavälillä kaksinkertaistuvan, ja eläkeikä on Slovakiassa EU:n alhaisimpia. Viimeaikaiset eläkejärjestelmän mukautukset ovat olleet pitkälti tapauskohtaisia ja lyhytaikaisia.

               (10)Veronkierto ja verojen välttely on vähentynyt, ja vapaaehtoista verolainsäädännön noudattamista pyritään lisäämään. Parannukset veronkannossa ovat vähentäneet merkittävästi  aiemmin suurta alv-vajetta. Alv-petosten vähentyminen on vaikuttanut myönteisesti myös yhtiöveron kantoon. Verohallinto ottaa painopisteeksi alv-säännösten noudattamisen parantamisen, joka toteutetaan erityisesti tarkastusten avulla. Samaan aikaan tutkitaan muita toimia, joilla verosäännösten vapaaehtoista noudattamista voitaisiin lisätä.

               (11)Vaikka työmarkkinoilla on tapahtunut kehitystä talouden vankan elpymisen ja vahvan työpaikkojen luomisen ansiosta, pitkäaikaistyöttömyys on edelleen ongelma. Pitkäaikaistyöttömyysaste on yhä EU:n korkeimpia. Ongelma koskettaa erityisesti syrjäytyneitä romaneja, matalan osaamistason työntekijöitä ja nuoria. Myös alueelliset erot ovat edelleen suuret, sillä työttömyysluvut ovat maan itäosassa kaksinkertaiset Bratislavaan verrattuna. Aikuisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja uuden mahdollisuuden tarjoavaan koulutukseen on edelleen vähäistä. Huolimatta käynnissä olevasta julkisten työvoimapalvelujen uudistuksesta ja toimenpiteistä, joilla pienipalkkaisia kannustetaan työhön, yksilöllisen tuen antaminen pitkäaikaistyöttömille ja muita heikommassa asemassa oleville ryhmille on edelleen vaikeaa, muun muassa suuren työmäärän vuoksi. Pitkälti Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetussa Slovakian toimintasuunnitelmassa pitkäaikaistyöttömien integroimiseksi työmarkkinoille asia pyritään korjaamaan räätälöityihin palveluihin perustuvalla kokonaisvaltaisella lähestymistavalla.  Siihen kuuluu asiantuntijaneuvontaa, uusi profilointijärjestelmä, yhteistyötä yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa ja kohdennettuja koulutusohjelmia, joita työnantajat ovat suunnitelleet alueellisten työmarkkinoiden tarpeiden perusteella. Romanien osallistuminen Slovakian työmarkkinoille on edelleen hyvin vähäistä, ja heidän työllisyysasteensa nostaminen etenee hitaasti. Romanien heikot työmarkkinatulokset johtuvat muun muassa alhaisesta koulutus- ja osaamistasosta ja syrjinnästä. Synnytysikäisten naisten alhainen työllisyysaste johtuu pitkästä vanhempainlomasta (jopa kolme vuotta), jota isät harvoin käyttävät, etenkin alle 3-vuotiaille lapsille tarjolla olevien lastenhoitopalvelujen puutteesta ja joustavien työaikajärjestelyjen vähäisestä käytöstä.

               (12)Koulutusjärjestelmää ei ole suunnattu riittävästi Slovakian taloudellisen potentiaalin parantamiseen. Koulutustulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja ne ovat edelleen heikentyneet vuosina 2012–2015. Lisäksi alueelliset erot ovat edelleen suuria. Heikko menestys liittyy ensisijaisesti opiskelijoiden sosiaalistaloudellisen ja etnisen taustan voimakkaaseen vaikutukseen, yhdenvertaisuuskysymyksiin, koulutuksen saatavuuteen ja inklusiivisuuteen, sekä siihen, että opettajan ammatin houkuttelevuus on suhteellisen vähäinen. Vaikka opettajien palkkoja korotettiin 6 prosenttia vuonna 2016, ja lisäkorotuksia on suunniteltu vuosiksi 2017–2020, kilpailukyvyttömät palkkaehdot ja opettajien jatkokoulutustarjonnan vähäisyys ovat tekijöitä, joiden vuoksi ammatti ei juurikaan houkuttele, varsinkaan mahdollisia uusia opettajia ja maan kehittyneemmillä alueilla asuvia. Äskettäin hyväksytty erottelun vastainen lainsäädäntö, joka koskee syrjäytynyttä romaniyhteisöä, on vielä pantava täytäntöön, ennen kuin se voi tuottaa myönteisiä tuloksia ja lisätä romanien osallistumista kaikille yhteiseen yleisopetukseen, jossa varhaiskasvatukseen ja esiopetukseen kiinnitetään erityistä huomiota.

               (13)Slovakian julkishallinnon nykyaikaistaminen on käynnissä, mutta korruptio on edelleen haaste. Korruptiota havaitaan edelleen paljon, ja se on merkittävä liiketoiminnan este. Valvontamekanismit ja korruptiontorjuntasääntöjen noudattaminen vaikuttavat edelleen riittämättömiltä, eivätkä väärinkäytösten paljastamista ja pöytälaatikkoyrityksiä koskevat politiikka-aloitteet ehkä riitä ratkaisemaan ongelmaa. Lisäksi monilla aloilla julkisia hankintoja koskevat menettelyt eivät ole parhaiden käytäntöjen mukaisia. Koulutusta kehitetään, jotta henkilöstö voisi hoitaa hankintajärjestelmää tehokkaammin. Eturistiriidat, räätälöidyt tarjouseritelmät ja liiallinen alhaisimman hinnan käyttö myöntämiskriteerinä aiheuttavat kuitenkin edelleen huolta ja johtavat siihen, että laatuun perustuvaa kilpailua on vähän. Julkisiin hankintamenettelyihin liittyvien puutteiden on toistuvasti todettu heikentävän julkisten varojen kohdentamisen tehokkuutta.

               (14)Yritysten on vaikeaa ja kallista noudattaa lainsäädäntöä, joka muuttuu usein, eikä sääntelyprosesseja ja maksukyvyttömyysjärjestelyjä useinkaan pidetä riittävän yritysystävällisinä. Äskettäin perustettiin ministeriöiden välinen liiketoiminnan harjoittamista käsittelevä työryhmä, jota johtaa talousministeriön valtiosihteeri. Sen odotetaan esittävän kesäkuuhun 2017 mennessä ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla liiketoimintaympäristöä parannetaan. Yrityspalvelusektorilla on Slovakiassa edelleen korkeita sääntelyesteitä. Ongelman ratkaisemiseksi on annettu ammateittain opastusta tammikuussa 2017 komission tiedonannossa ammattipalvelujen sääntelyn uudistamista koskevista suosituksista, joka on osa palvelumarkkinoiden esteiden poistamiseen tähtäävää toimenpidepakettia.
                  11

               (15)Oikeusjärjestelmän tuloksellisuuden ja riippumattomuuden parantaminen on Slovakialle edelleen haaste, vaikka puutteiden korjaamiseksi toteutetaankin toimia. Oikeuslaitoksen tehokkuuteen ja riippumattomuuteen liittyvät huolet eivät ole kuitenkaan hälvenneet. Lisäksi julkishallintoa rasittaa edelleen tehottomuus, riittämätön kapasiteetti ja hajanaisuus. Edistysaskelia ovat henkilöstöhallintostrategian hyväksyminen lokakuussa 2015 ja virkamieslain äskettäinen hyväksyminen. Uusi poliittisesti riippumaton virkamiesneuvosto valvoo jatkossa lain periaatteiden ja virkamiesten eettisten sääntöjen täytäntöönpanoa. Monimutkainen ja vaikeaselkoinen sääntelykehys mutkistaa energiamarkkinoiden asianomaisten osapuolten välisiä suhteita. Viimeaikaiset muutokset jakelutariffien asettamisessa kertovat poliittisten päättäjien ja yritysten vaikutusvallasta. Energian hintoja sääntelevän viranomaisten riippumattomuuden odotetaan vähenevän, kun lainsäädännössä on annettu hallitukselle yksinoikeus nimittää sääntelyviranomaisen puheenjohtaja ja talousministeriölle ja ympäristöministeriölle oikeus puuttua hinnoittelumenettelyihin.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Slovakian julkisen talouden kestävyyden; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, muun muassa toteuttamalla varoille vastinetta -hankkeen;

               2.parantaa muita heikommassa asemassa oleville ryhmille suunnattuja aktivointitoimenpiteitä, muun muassa toteuttamalla pitkäaikaistyöttömiä koskevan toimintasuunnitelman ja tarjoamalla yksilöllisiä palveluja ja kohdennettua koulutusta; parantaa naisten työllistymismahdollisuuksia erityisesti lisäämällä kohtuuhintaisia ja laadukkaita lastenhoitopalveluja; parantaa koulutuksen laatua ja lisää romanien osallistumista kaikille yhteiseen yleisopetukseen;

               3.lisää kilpailua ja läpinäkyvyyttä julkisissa hankinnoissa ja tehostaa korruption torjuntaa vahvistamalla voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen valvontaa; hyväksyy ja toteuttaa kattavan suunnitelman, jonka avulla puututaan yritystoimintaa haittaaviin hallinnollisiin ja sääntelyesteisiin; parantaa oikeusjärjestelmän toimivuutta, muun muassa lyhentämällä siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsittelyaikoja.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final..

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


                         EUROOPAN
                         KOMISSIO
                                                Bryssel 13.5.2015
                                                COM(2015) 269 final
                                      Suositus
                             NEUVOSTON SUOSITUS
               Itävallan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
   sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva
                                neuvoston lausunto
FI                                                                              FI
 ---pagebreak---                                                  Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
                      Itävallan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
        sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva
                                          neuvoston lausunto
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121
   artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat3,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
            ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020.
            Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä
            keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
            mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
   (2)      Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta
            suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
            (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
            työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
            suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa
            talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           COM(2015) 269.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
FI                                                  2                                            FI
 ---pagebreak---    (3)  Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Itävallan vuoden 2014
        kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Itävallan vuoden 2014 tarkistetusta
        vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan
        parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/20134 mukaisesti lausuntonsa
        Itävallan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 20155.
   (4)  Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen6, mikä
        aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi
        samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös
        varoitusmekanismia koskevan kertomuksen7, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu
        niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
   (5)  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen,
        rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua
        edistävän vakauttamisen painopisteet.
   (6)  Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Itävaltaa koskevan vuoden 2015
        maaraportin8. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014
        hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.
   (7)  Itävalta toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015
        vakausohjelmansa 21 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan,
        jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (8)  Itävaltaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää
        osiota ja väliaikaista velkasääntöä vuosina 2014–2016. Hallitus suunnittelee vuoden
        2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen
        2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen 0,5 prosenttiin suhteessa
        BKT:hen vuonna 2019. Vakausohjelman mukaan keskipitkän aikavälin tavoite –
        enintään 0,45 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – saavutettiin
        vuonna 2014, ja hallitus aikoo pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko
        ohjelmakauden ajan. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema viittaa
        kuitenkin siihen, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan vuodesta 2015
        alkaen. Julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan, 86,8 prosenttia
        suhteessa BKT:hen, vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen siten, että se on 79,7
        prosenttia vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana ohjelmassa
        oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan
        suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei
        kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen
        perusteella ennustetaan, että rakenteellinen rahoitusasema poikkeaa keskipitkän
        aikavälin tavoitteesta 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Poikkeamasta
        on tulossa merkittävä vuonna 2016, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman
        ennustetaan heikkenevän 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas keskipitkän
        aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi edellytetään 0,3 prosentin rakenteellista
        sopeutusta suhteessa BKT:hen. Tämä merkitsisi suhteessa BKT:hen noin 0,9
        prosentin poikkeamaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksista. Sen vuoksi
        tarvitaan lisätoimenpiteitä. Samanaikaisesti vakausohjelman ja komission kevään
   4
       EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
   5
       C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
   6
       COM(2014) 902, 28.11.2014.
   7
       COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
   8
       SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.
FI                                               3                                          FI
 ---pagebreak---         2015 talousennusteen mukaan bruttovelka pysyy väliaikaisen velkasäännön
        mukaisesti lasku-uralla vuosina 2015 ja 2016. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta
        tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan
        vaarana, että Itävalta ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
   (9)  Eri hallintotasojen suhteet ovat edelleen monimutkaiset ja vähentävät tehokkuutta
        julkisen hallinnon olennaisilla aloilla. Itävalta kuuluu yhä maihin, joissa valtiotasoa
        alemman hallintotason omat verot suhteessa BKT:hen ovat kaikkein alhaisimpia.
        Vaikka valtiotasoa alempien hallintotasojen veroautonomia on vähäinen, niillä on
        lukuisia varainkäyttöä ja hallintoa koskevia vastuualueita. Tulo- ja menovastuiden
        hyvin monimutkainen ja epäsuhtainen luonne ei edistä laajojen poliittisten
        uudistusten toteuttamista.
   (10) Itävallan eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyydessä on edelleen rakenteellisia
        heikkouksia. Tähän mennessä toteutetut uudistukset eivät vaikuta riittäviltä
        varmistamaan järjestelmän talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Ensinnäkin
        todellinen eläkkeellesiirtymisikä on edelleen huomattavasti matalampi kuin
        lakisääteinen eläkeikä. Toiseksi naisten lakisääteinen eläkeikä on huomattavasti
        alhaisempi kuin miesten, eikä sitä aiota nostaa ennen vuotta 2024. Kolmanneksi
        lakisääteistä eläkeikää ei ole Itävallassa edelleenkään kytketty jatkuvasti nousussa
        olevaan elinajanodotteeseen. Itävalta on toteuttanut joitakin toimenpiteitä
        nostaakseen todellista eläkkeellesiirtymisikää, joka on nykyisin 59,7 vuotta (2014)
        mutta edelleen alle EU:n keskiarvon (63,1 vuotta vuonna 2013). Maassa on toteutettu
        toimenpiteitä,        joilla     pyritään       rajoittamaan     varhaiseläke-       ja
        työkyvyttömyyseläkejärjestelmien piiriin pääsyä, jotta työuria saataisiin pidennettyä.
        Myös varhaiseläkkeelle jäämisestä vuosittain perittävää lisämaksua on korotettu ja
        tällaisten järjestelyjen piiriin pääsemiseksi vaadittavaa eläkkeeseen oikeuttavaa
        työssäoloaikaa on pidennetty. On epäselvää, toteutuvatko näiden toimenpiteiden
        odotetut julkiseen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset käytännössä.
   (11) Itävallan terveydenhuoltomenot kuuluvat EU:n korkeimpiin. Käynnissä olevan
        terveydenhuoltoalan uudistuksen (2013–2016) tavoitteena on vakauttaa niiden osuus
        BKT:stä vuodesta 2016 lähtien. Mutta vaikka uudistukset olisivatkin tuloksellisia,
        terveydenhuoltojärjestelmän talouden kestävyyteen ja tehokkuuteen liittyy edelleen
        rakenteellisia haasteita. Nyt olisi toteutettava vuoden 2016 jälkeiseen ajanjaksoon
        liittyviä toimenpiteitä. Esimerkiksi entistä useampia potilaita olisi hoidettava
        monialaisen perusterveydenhuollon avohoidon piirissä, ja sairaalahoidon
        keskipituutta olisi lyhennettävä edelleen.
   (12) Riittävästi koulutetun työvoiman saatavuus pitkällä aikavälillä aiheuttaa Itävallassa
        edelleen haasteita. Maan noin 5,6 prosentin työttömyysaste on EU:n alhaisimpia,
        mutta työvoiman tiettyjen osien työmarkkinapotentiaalia ei ole hyödynnetty
        täysimääräisesti. Itävalta on toteuttanut joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään
        pidentämään työuria, helpottamaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja
        hyödyntämään paremmin työmarkkinoiden maahanmuuttajataustaisen työvoiman
        potentiaalia, esimerkiksi edistämällä heidän tutkintojensa tunnustamista.
        Viimeaikaisten uudistusten vaikutuksia on kuitenkin seurattava tarkasti ja
        lisätoimenpiteet ovat tarpeen, jotta näiden ryhmien työmarkkinapotentiaali pystytään
        hyödyntämään täysimääräisesti.
   (13) Itävalta esitti 13 päivänä maaliskuuta 2015 kattavan verouudistuksen, jolla pyritään
        mukauttamaan veroluokkia ja henkilökohtaista tuloveroa, erityisesti pienentämällä
        henkilökohtaisen tuloveron vähimmäistasoa 36,5 prosentista 25 prosenttiin. Tästä
FI                                              4                                               FI
 ---pagebreak---         aiheutuvien verohelpotusten määräksi arvioidaan 4,9 miljardia euroa, ja 300
        miljoonan euron lisämenoilla on tarkoitus tukea perhepolitiikkaa ja tutkimustoimia.
        Ehdotuksen mukaan tämä verotuksen painopisteen siirtäminen rahoitetaan osittain
        ehkäisemällä veronkiertoa, supistamalla julkisia menoja, korottamalla alennettuja
        alv-kantoja tietyillä aloilla 13 prosenttiin ja korottamalla pääomatuloveroa
        25 prosentista 27,5 prosenttiin. Nämä uudistussuunnitelmat vastaavat pitkälti
        neuvoston vuoden 2014 suosituksia. Ne todennäköisesti lisäävät potentiaalisten
        matalapalkkaisen työn tekijöiden ja kotitalouksien toisten palkansaajien kannustimia
        tehdä työtä ja lisäävät käytettävissä olevia tuloja. Uudistus olisi kuitenkin
        toteutettava siten, ettei siitä aiheudu talousarviovaikutuksia.
   (14) Itävallan koulujärjestelmälle on ominaista koulunkäynnin keskeyttävien alhainen
        osuus, joka on huomattavasti EU:n keskiarvoa matalampi. Vahva ja hyvin toimiva
        ammatillisen koulutuksen järjestelmä tuottaa runsaasti hyvin ammattitaitoista
        työvoimaa. Toisaalta haasteena on edelleen parantaa heikossa sosioekonomisessa
        asemassa        olevien,         erityisesti    maahanmuuttajataustaisten,     nuorten
        koulutussaavutuksia ja sen myötä työllistettävyyttä. Ylemmän perusasteen ja
        keskiasteen uuden koulujärjestelmän (Neue Mittelschule) täytäntöönpanon arviointi
        on tuonut esiin puutteita, jotka on vielä korjattava.
   (15) Neuvosto on toistuvasti suositellut eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, että
        Itävalta parantaisi ja edistäisi kilpailua palvelujen alalla, mutta tähän tähtäävät
        politiikkatoimet ovat toistaiseksi olleet vähäisiä. Oikeudellista muotoa ja osakkuutta
        koskevat vaatimukset ja tariffivaatimukset ovat edelleen voimassa monien ammattien
        kohdalla, mikä aiheuttaa markkinoille pääsyyn liittyviä sääntelyesteitä ja estää
        muista jäsenvaltioista tulevia ammattihenkilöitä ja asiantuntijapalveluyrityksiä
        perustamasta yrityksiä Itävaltaan. Itävalta tarkistaa parhaillaan keskinäisen
        arvioinnin yhteydessä eri ammatteihin pääsyä koskevia sääntöjään ja ammatillisen
        toiminnan suorituskykyä arvioidakseen, ovatko ne oikeasuhteisia ja yleisen edun
        mukaisia. Liittovaltion kilpailuviranomaisen resurssit ovat muiden jäsenvaltioiden
        kilpailuviranomaisiin verrattuna alimitoitetut, mikä estää tehokkaampien toimien
        toteuttamisen.
   (16) Itävallan pankkiala on säilyttänyt kestävyytensä, mutta siihen kohdistuu silti useita
        haasteita sekä kotimaassa että heikossa asemassa olevien ulkomaisten vastuiden
        osalta. Pankkien pääomittaminen parantui edelleen vuonna 2014, mutta
        itävaltalaisten pankkien kannattavuuteen kohdistui edelleen paineita. Viisi Itävallan
        kuudesta suurimmasta luottolaitoksesta läpäisi EKP:n vuonna 2014 suorittaman
        kattavan arvioinnin. Poikkeuksena oli Österreichische Volksbanken (ÖVAG).
        Itävalta on edistynyt huomattavasti ÖVAG:n ja Hypo Group Alpe Adrian (HGAA)
        rakenneuudistuksessa. Helmikuussa 2015 havaittiin kuitenkin, että HGAA:n
        jakamisen seurauksena syntyneellä omaisuudenhoitoyhtiöllä Heta Asset
        Resolutionilla on 7,6 miljardin euron pääomavaje. Hallitus, joka omistaa
        100 prosenttia Heta Asset Resolutionista, reagoi tähän ilmoittamalla, että yhtiön
        omistamien noin 10 miljardin euron arvoisten joukkovelkakirjojen pääoman ja
        korkojen maksaminen keskeytetään 15 kuukauden ajaksi. Näin Itävalta hyödynsi
        ensimmäistä kertaa pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin mukaisia uusia
        välineitä.
   (17) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Itävallan
        talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös
        vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on
        toteutettu Itävallalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on
FI                                                 5                                           FI
 ---pagebreak---            ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä
           sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n
           sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen
           vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
           Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä
           esitettävistä suosituksista 1–4.
   (18)    Neuvosto on tutkinut Itävallan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen
           lausunto9 ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
   (19)    Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen
           talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä
           suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Itävallan olisi
           varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-
           aikaisesti,
   SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se
   1.      välttää poikkeamisen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2015 ja 2016;
           varmistaa, että työhön kohdistuvan verorasituksen keventämiseen tähtäävästä
           verouudistuksesta ei aiheudu talousarviovaikutuksia; korjaa eri hallintotasojen
           rahoitus- ja menovastuiden välisen epäsuhtaisuuden; toteuttaa toimenpiteitä
           eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi muun muassa
           aikaistamalla lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän yhdenmukaistamista miesten ja
           naisten välillä ja kytkemällä lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteeseen;
   2.      tehostaa toimenpiteitä, joilla lisätään ikääntyvien työntekijöiden ja naisten
           osallistumista työmarkkinoille, myös parantamalla lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon
           tarjontaa; toteuttaa toimia vähäosaisten nuorten koulutustulosten parantamiseksi;
   3.      poistaa palveluntarjoajille      asetetut     kohtuuttomat     esteet ja monialayritysten
           perustamisen hidasteet;
   4.      pyrkii löytämään ratkaisuja rahoitusalan mahdollisiin heikkouksiin, jotka liittyvät
           ulkomaisiin vastuisiin ja omaisuuserien riittämättömään laatuun.
   Tehty Brysselissä
                                                   Neuvoston puolesta
                                                   Puheenjohtaja
   9
          Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
FI                                                    6                                              FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Irlannissa tehdyn päätöksen 2009/416/EY kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Irlannissa tehdyn päätöksen 2009/416/EY kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 27 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyllä päätöksellä 2009/416/EY
                  1
                Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla, että Irlannissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä oli 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 eli ylitti perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että sen arvioitiin kasvavan 11 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 ylittävän perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä perussopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla Irlannille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

               (3)Neuvosto totesi 2 päivänä joulukuuta 2009, että vaikka Irlannin viranomaiset olivat toteuttaneet tuloksellisia toimia 27 päivänä huhtikuuta 2009 annettujen neuvoston suositusten mukaisesti, odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti Irlannin julkiseen talouteen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet, ja antoi Irlannille uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2014.
                  2

               (4)Neuvosto totesi 7 päivänä joulukuuta 2010, että odottamattomat taloudelliset tapahtumat ja varsinkin välttämättömät ja mittavat pankkisektorin tukitoimenpiteet olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti Irlannin julkiseen talouteen. Tämän vuoksi neuvosto antoi komission suosituksesta Irlannille uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2015.
                  3
                Sen jälkeen, kun Irlannin viranomaiset olivat pyytäneet rahoitustukea Euroopan unionilta, euroa valuuttanaan käyttäviltä jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF), neuvosto teki päätöksen rahoitustuen myöntämisestä Irlannille sekä erityistoimista rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi.
                  4
                Komissio ja Irlannin viranomaiset allekirjoittivat 16 päivänä joulukuuta 2010 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’.

               (5)Komissio katsoi 24 päivänä elokuuta 2011, että Irlanti oli toteuttanut neuvoston 7 päivänä joulukuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2015.
                  5

               (6)Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla Irlanti vapautettiin velvollisuudesta toimittaa liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät kertomukset, ja sen sijaan se antoi kertomukset rahoitustukiohjelmansa puitteissa.

               (7)Irlanti päätti EU:n ja IMF:n rahoitustukiohjelman onnistuneesti joulukuussa 2013. Se täytti valtaosan ohjelman talouspoliittisista ehdoista, ja sijoittajien luottamus maan julkiseen talouteen ja pankkeihin on palannut.

               (8)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  6
                3 artiklan nojalla annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen huhtikuun 1 päivää ja ennen lokakuun 1 päivää.

               (9)Neuvoston olisi tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos i) alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla.
                  7

               (10)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Irlannilta ilmoituksen huhtikuussa 2016, sekä vuoden 2016 vakausohjelman ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Julkisen talouden rahoitusasema on parantunut jatkuvasti vuodesta 2009, jolloin alijäämä oli enimmillään noin 11,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (kun ei oteta huomioon alijäämää kasvattavia, finanssialan tukeen liittyviä kertaluonteisia toimenpiteitä). Alijäämä supistui 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 (1,3 prosenttiin, jos yksi kertaluonteinen toimenpide jätetään huomiotta
                  8
               ). Kaikkiaan alijäämän supistuminen perustui etupäässä menojen hillitsemiseen, sillä juoksevien perusmenojen osuus suhteessa BKT:hen väheni 8,5 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2015. Tätä tuki se, että tulot suhteessa BKT:hen kasvoivat ½ prosenttia samalla ajanjaksolla.

               –Irlannin 29 päivänä elokuuta 2016 toimittaman vuoden 2016 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.
                  9
                Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan alijäämän ennakoidaan olevan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Komission arvion mukaan rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2015.

               –Irlannin julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen on supistunut jatkuvasti vuoden 2013 huippulukemasta (120 %), ja sen ennakoidaan supistuvan edelleen ennustejaksolla. Julkinen bruttovelka supistui 107,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2014 93,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 nimellisen BKT:n äkillisen kasvun ja valtion omaisuuden myynnin takia. Sen arvioidaan vuonna 2016 supistuvan edelleen 89,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen bruttovelan ennakoidaan vuonna 2017 supistuvan vielä 86,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtuu myös suotuisasta suhdannetilanteesta, historiallisen alhaisista koroista ja perusylijäämistä.

               (11)Irlantiin sovelletaan vuodesta 2016 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa noudattamalla, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä vaarana näyttää olevan, että vaaditulta sopeutusuralta kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan jonkin verran vuonna 2016, kun taas vuonna 2017 Irlannin arvioidaan noudattavan sopeutusuraa. Irlannin ennakoidaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä kumpanakin vuonna. Vuonna 2016 tarvitaan vielä lisätoimenpiteitä.

               (12)Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan nojalla, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (13)Neuvoston käsityksen mukaan Irlannin liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2009/416/EY olisi kumottava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Irlannin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2009/416/EY.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 2009/416/EY, tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Irlannissa.

                     (2)
                  Neuvoston suositus, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, Irlannin julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

                     (3)
                  Neuvoston suositus, annettu 7 päivänä joulukuuta 2010, Irlannin julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

                     (4)
                  Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 7 päivänä joulukuuta 2010, unionin Irlannille myöntämästä rahoitustuesta.

                     (5)
                  Komission tiedonanto neuvostolle – Arviointi toimista, jotka Irlanti on toteuttanut julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 7 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston suosituksen perusteella, KOM(2011) 509 lopullinen, 24.8.2011.

                     (6)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (7)
                  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  Allied Irish Bankin pääomapohjan uudelleenjärjestelyn yhteydessä osa valtion hallussa olleista etuosakkeista muutettiin tavallisiksi osakkeiksi vuonna 2015. Muutoksella valmisteltiin kyseisten osakkeiden aiottua myyntiä, joka oli osa Irlannin hallituksen suunnitelmia yksityistää pankki. Sovellettavien kirjanpitosääntöjen mukaisesti osakkeiden muuttaminen lisäsi Irlannin julkisen talouden menoja (ja siten myös julkisen talouden alijäämää) vuonna 2015.

                     (9)
                  Helmikuussa järjestettyjen yleisten vaalien jälkeen käynnistyneet hallitustunnustelut olivat edelleen kesken huhtikuun lopussa, ja Irlannin toimittama vuoden 2016 vakausohjelma on laadittu sen olettamuksen pohjalta, että politiikka säilyy muuttumattomana.


title: Suositus: neuvoston paatokseksi liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan soveltaminen

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS, yhteisön kannasta, joka koskee valuuttasuhteista Andorran ruhtinaskunnan kanssa tehtävää sopimusta