title: Komission suositus, annettu 18 päivänä toukokuuta 2005, laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               21.10.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 276/54

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 18 päivänä toukokuuta 2005,
   laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2005/737/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi huhtikuussa 2004 tiedonannon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista sisämarkkinoilla.

               (2)

               Euroopan parlamentti totesi 15 päivänä tammikuuta 2004 hyväksymässään mietinnössä (1), että oikeudenhaltijoiden olisi voitava saada tekijänoikeus- ja lähioikeuksien suoja koko voimassaoloajalle aina kun tällaisia oikeuksia vahvistetaan kansallisista rajoista tai käyttötavoista riippumatta.

               (3)

               Lisäksi Euroopan parlamentti korosti, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevilla yhteisön toimilla olisi vahvistettava taiteilijoiden, myös kirjailijoiden ja muusikoiden, luottamusta siihen, että heidän teostensa yleiseurooppalaiseen käyttöön on liitetty taloudellinen korvaus (2).

               (4)

               Uuden teknologian ansiosta on muodostunut kaupallisten käyttäjien uusi sukupolvi, joka hyödyntää musiikkiteoksia ja muuta aineistoa verkossa. Laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottaminen edellyttää useiden tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien hallinnointia.

               (5)

               Yksi tällainen oikeus on yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki toisinnot musiikkiteoksen verkkojakeluprosessissa. Muita oikeuksia ovat oikeus musiikkiteosten yleisölle välittämiseen, oikeus kohtuulliseen korvaukseen muun aineiston yleisölle välittämisestä ja yksinoikeus musiikkiteoksen tai muun aineiston saattamiseen yleisön saataville.

               (6)

               Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (3) ja vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY (4) mukaan kaikki oikeudet musiikkiteosten hyödyntämiseen verkossa edellyttävät lisenssiä. Oikeuksia voivat hallinnoida oikeudenhaltijoille tiettyjä hallinnointipalveluja tuottavat ja oikeudenhaltijoita edustavat yhteisvalvontajärjestöt tai yksittäiset oikeudenhaltijat itse.

               (7)

               Verkko-oikeuksien lisensointi on usein rajattu koskemaan tiettyä aluetta, ja kaupalliset käyttäjät neuvottelevat kunkin jäsenvaltion yhteisvalvontajärjestön kanssa jokaisesta oikeudesta, joka liittyy hyödyntämiseen verkossa.

               (8)

               Tänä musiikkiteosten verkkohyödyntämisen aikakautena kaupalliset käyttäjät tarvitsevat kuitenkin lisensointikäytännön, joka soveltuu monta aluetta kattavaan verkkoympäristöön. Sen vuoksi on tarpeen antaa suosituksia monta aluetta kattavasta lisensoinnista, jotta parannetaan kaupallisten käyttäjien toiminnan oikeusvarmuutta sekä edistetään laillisia verkkopalveluja ja siten kasvatetaan oikeudenhaltijoiden tulovirtaa.

               (9)

               Kansalliset rajat ylittävä kollektiivisten hallinnointipalvelujen tarjoamisen vapaus tarkoittaa sitä, että oikeudenhaltijat voivat vapaasti valita yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaan oikeuksiaan, joita tarvitaan laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi kaikkialla yhteisössä. Tähän liittyy mahdollisuus verkko-oikeuksien luovuttamiseen tai siirtämiseen kokonaan tai osittain toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on järjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus.

               (10)

               Parantamalla oikeuksien rajatylittävien hallinnointirakenteiden tehokkuutta on tarkoitus myös edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta kilpailusääntöjen noudattamisessa ottaen huomioon etenkin digitaaliympäristön asettamat vaatimukset.

               (11)

               Oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sisällyttävä oikeudenhaltijoille myönnettävä vähimmäissuoja, joka koskee laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavia kaikkia oikeuksia. Oikeuksien hallinnoijat eivät saisi kohdella oikeudenhaltijoita eri tavoin asuinjäsenvaltion tai kansallisuuden mukaan.

               (12)

               Oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit olisi jaettava tasapuolisesti ilman syrjintää oikeudenhaltijan asuinpaikan, kansallisuuden tai jäsenyysluokan perusteella. Erityisesti oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit jäsenvaltioissa, joissa he eivät asu tai joiden kansalaisia he eivät ole, olisi jaettava mahdollisimman tehokkaasti.

               (13)

               Selontekovelvollisuutta, oikeudenhaltijan edustamista yhteisvalvontajärjestöjen päätöksentekoelimissä ja riitojenratkaisua koskevilla muilla suosituksilla on tarkoitus edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta sekä varmistaa, että oikeudenhaltijat voivat tehdä perusteltuja päätöksiä. Yhteisvalvontajärjestöissä ei saisi olla jäsenyysluokkaan perustuvia eroja kohtelussa: kaikkia oikeudenhaltijoita, yhtä hyvin kirjailijoita, säveltäjiä, julkaisijoita, äänitetuottajia, esittäjiä ja muita oikeudenhaltijoita, olisi kohdeltava yhdenvertaisesti.

               (14)

               Verkkomusiikkimarkkinoiden kehittymistä on tarpeen jatkuvasti arvioida,

         SUOSITTELEE:
   Määritelmät

               1)

               Tässä suosituksessa tarkoitetaan

                           a)

                           ’tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnoinnilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi’ seuraavien palvelujen tuottamista: lisenssien myöntäminen kaupallisille käyttäjille, oikeuksien tarkastaminen ja valvonta, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien täytäntöönpano, rojaltien kerääminen sekä rojaltien jakaminen oikeudenhaltijoille;

                           b)

                           ’musiikkiteoksella’ mitä tahansa musiikkiteosta tai muuta suojattua aineistoa;

                           c)

                           ’kokoelmalla’ yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaa musiikkiteosten kokoelmaa;

                           d)

                           ’monta aluetta kattavalla lisenssillä’ lisenssiä, joka kattaa useamman kuin yhden jäsenvaltion alueen;

                           e)

                           ’yhteisvalvontajärjestöllä’ a alakohdassa tarkoitettuja palveluja usealle oikeudenhaltijalle tuottavaa henkilöä;

                           f)

                           ’verkko-oikeuksilla’ seuraavia oikeuksia:

                                       i)

                                       yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki direktiivin 2001/29/EY mukaiset toisinnot, jotka on tehty aineettomien kopioiden muodossa musiikkiteosten verkkojakeluprosessissa;

                                       ii)

                                       oikeus musiikkiteoksen välittämiseen yleisölle joko direktiivin 2001/29/EY mukaisena oikeutena antaa lupa tai kieltää tai direktiivin 92/100/ETY mukaisena oikeutena kohtuulliseen korvaukseen, mukaan luettuna verkkolähetykset, verkkoradio ja rinnakkaislähetykset sekä tietokoneelle tai matkapuhelimeen tilatut palvelut;

                                       iii)

                                       yksinoikeus musiikkiteoksen saattamiseen yleisön saataville direktiivin 2001/29/EY mukaisesti, mukaan luettuna tilauspalvelut ja muut interaktiiviset palvelut;

                           g)

                           ’oikeudenhaltijalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on verkko-oikeuksia;

                           h)

                           ’kaupallisella käyttäjällä’ verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseen osallistuvaa henkilöä, joka tarvitsee oikeudenhaltijoilta lisenssin tuottaakseen laillisia verkkomusiikkipalveluja;

                           i)

                           ’vastavuoroisella edustussopimuksella’ yhteisvalvontajärjestöjen kahdenvälistä sopimusta, jossa toinen yhteisvalvontajärjestö myöntää toiselle oikeuden edustaa kokoelmaansa toisen alueella.

         Yleistä

               2)

               Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan laillisten verkkopalvelujen kasvua yhteisössä edistämällä sääntely-ympäristöä, joka soveltuu parhaiten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi.

         Oikeudenhaltijoiden, yhteisvalvontajärjestöjen ja kaupallisten käyttäjien välinen suhde

               3)

               Oikeudenhaltijoilla olisi oltava oikeus luovuttaa valitsemillaan alueilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavien verkko-oikeuksien hallinnointi valitsemalleen yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus.

               4)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi edustettava oikeudenhaltijoiden etuja erityistä huolellisuutta noudattaen.

               5)

               Verkko-oikeuksien lisensoinnin yhteydessä oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava vähintään seuraavia periaatteita:

                           a)

                           oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää kollektiiviseen hallinnointiin luovutettavat verkko-oikeudet;

                           b)

                           oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää yhteisvalvontajärjestöjen valtuutuksen alueellinen soveltamisala;

                           c)

                           oikeudenhaltijoilla on oltava oikeus kohtuullisessa määräajassa annetulla ilmoituksella peruuttaa verkko-oikeudet ja siirtää kyseisten oikeuksien monta aluetta kattava hallinnointi toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus;

                           d)

                           kun oikeudenhaltija on siirtänyt verkko-oikeuden hallinnoinnin toiselle yhteisvalvontajärjestölle, kaikkien asiaankuuluvien yhteisvalvontajärjestöjen on varmistettava, että kyseiset verkko-oikeudet poistetaan niiden välillä tehdyistä voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontajärjestöjen muuntyyppistä yhteistyötä.

               6)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava oikeudenhaltijoille ja kaupallisille käyttäjille edustamastaan kokoelmasta, voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, kyseistä kokoelmaa koskevien valtuuksiensa alueellisesta soveltamisalasta ja noudatettavista tariffeista.

               7)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava kohtuullisessa määräajassa toisilleen ja kaupallisille käyttäjille edustamansa kokoelman muutoksista.

               8)

               Kaupallisten käyttäjien olisi ilmoitettava yhteisvalvontajärjestöille niiden palvelujen ominaispiirteistä, joihin ne haluavat hankkia verkko-oikeudet.

               9)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi myönnettävä kaupallisille käyttäjille lisenssejä puolueettomin perustein ja ilman syrjintää käyttäjien välillä.

         Jakamisessa ja vähennyksissä noudatettava tasapuolisuus

               10)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi jaettava tasapuolisesti rojalteja kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille tai edustamalleen oikeudenhaltijoiden luokalle.

               11)

               Sopimuksissa tai jäsenyyttä koskevissa säännöissä, joissa määrätään yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden välisestä suhteesta musiikkiteosten verkkokäytön hallinnoimiseksi yhteisön tasolla, olisi täsmennettävä, sovelletaanko rojalteihin muita kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvia vähennyksiä ja jos näin on, minkä suuruisia vähennykset ovat.

               12)

               Rojaltien maksamisen yhteydessä yhteisvalvontajärjestön olisi annettava kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille selvitys muista kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvista vähennyksistä.

         Syrjimättömyys ja edustus

               13)

               Yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava seuraavia periaatteita:

                           a)

                           samaan luokkaan kuuluvia oikeudenhaltijoita on kohdeltava tasapuolisesti kaikilta osin hallinnointipalvelujen tuottamisen yhteydessä;

                           b)

                           oikeudenhaltijoilla on oltava tasapuolinen ja tasapainoinen edustus sisäisessä päätöksentekomenettelyssä.

         Selontekovelvollisuus

               14)

               Yhteisvalvontajärjestöjen olisi raportoitava säännöllisesti kaikille suoraan tai vastavuoroisten edustussopimusten nojalla edustamilleen oikeudenhaltijoille myönnetyistä lisensseistä, noudatettavista tariffeista sekä kerätyistä ja jaetuista rojalteista.

         Riitojenratkaisu

               15)

               Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan säännöksiä tehokkaista riitojenratkaisumenettelyistä etenkin tapauksissa, jotka koskevat tariffeja, lisensoinnin ehtoja, verkko-oikeuksien hallinnoitavaksi luovuttamista ja verkko-oikeuksien peruuttamista.

         Seuranta

               16)

               Jäsenvaltioita ja yhteisvalvontajärjestöjä kehotetaan raportoimaan vuosittain komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen johdosta, sekä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi yhteisössä.

               17)

               Komissio aikoo jatkuvasti arvioida verkkomusiikkialan kehittymistä ottaen huomioon tämä suositus.

               18)

               Komissio tarkastelee 17 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella tarvetta yhteisön tason täydentäviin toimiin.

         Osoitus

               19)

               Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja kaikille talouden toimijoille, jotka osallistuvat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2005.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  A5-0478/2003.

      (2)  Ks. johdanto-osan 29 kappale.

      (3)  EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10.

      (4)  EYVL L 346, 27.11.1992, s. 61. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/29/EY.


Avis juridique important

|

31996H0129

96/129/EY: Komission suositus, annettu 12 päivänä tammikuuta 1996, Euroopan tuliaseenkantoluvasta annetun suosituksen 93/216/ETY täydentämisestä

Virallinen lehti nro L 030 , 08/02/1996 s. 0047 - 0049

KOMISSION SUOSITUS,annettu 12 päivänä tammikuuta 1996,Euroopan tuliaseenkantoluvasta annetun suosituksen 93/216/ETY täydentämisestä (96/129/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan toisen luetelmakohdan,sekä katsoo, ettäaseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18 päivänä kesäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/477/ETY (1) säädetään Euroopan tuliaseenkantoluvan käyttöön ottamisesta,Euroopan tuliaseenkantoluvasta annetussa suosituksessa 93/216/ETY (2) komissio on kehottanut jäsenvaltioita ottamaan tämän asiakirjan käyttöön kyseisen suosituksen liitteenä olevan mallin mukaan, jaEuroopan tuliaseenkantolupaa on mukautettava uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi,ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:1 artikla Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan on otettava käyttöön liitteen mallin mukainen Euroopan tuliaseenkantolupa.2 artikla Muiden jäsenvaltioiden, joissa suosituksen 93/216/ETY liitteen mallin mukaisia Euroopan tuliaseenkantolupia on jo myönnetty, on otettava käyttöön liitteen mallin mukainen aseenkantolupa asteittain sitä mukaa kuin vanhan aseenkantoluvan varastot loppuvat, kuitenkin viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1998.Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 1996.Komission puolestaMario MONTIKomission jäsen>VIITTAUS FILMIIN>>VIITTAUS FILMIIN>(1) EYVL N:o L 256, 13.9.1991, s. 51(2) EYVL N:o L 93, 17.4.1993, s. 39


title: Komission suositus, annettu 30 päivänä toukokuuta 2008 , seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteistä: natriumkromaatti; natriumdikromaatti ja 2,2′,6,6′-tetrabromi-4,4′-isopropylideenidifenoli (tetrabromibisfenoli A) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2256) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               18.6.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 158/62

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 30 päivänä toukokuuta 2008,
   seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteistä: natriumkromaatti; natriumdikromaatti ja 2,2′,6,6′-tetrabromi-4,4′-isopropylideenidifenoli (tetrabromibisfenoli A)
   (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2256)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2008/454/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 nojalla komission asetuksessa (EY) N:o 143/97 (2) on vahvistettu kolmas ensisijaisten aineiden luettelo ja komission asetuksessa (EY) N:o 2364/2000 (3) neljäs ensisijaisten aineiden luettelo. Näiden säädösten nojalla seuraavat aineet on määritelty ensisijaisiksi:

                           —

                           natriumkromaatti,

                           —

                           natriumdikromaatti,

                           —

                           2,2′,6,6′-tetrabromi-4,4′-isopropylideenidifenoli (tetrabromibisfenoli A).

               (2)

               Asetuksen (ETY) N:o 793/93 ja asetuksen (EY) N:o 143/97 mukaisesti esittelijöiksi nimetyt jäsenvaltiot ovat arvioineet kyseisistä aineista ihmisille ja ympäristölle aiheutuvat riskit siten kuin olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arviointia koskevien periaatteiden vahvistamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti 28 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94 (4) säädetään, ja ne ovat ehdottaneet toimintaperiaatetta riskien rajoittamiseksi.

               (3)

               Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevää tiedekomiteaa (SCTEE) ja terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevää tiedekomiteaa (SCHER) on kuultu, ja ne ovat antaneet lausuntonsa esittelijöiden tekemistä riskinarvioinneista. Lausunnot on julkaistu tiedekomiteoiden internetsivustolla.

               (4)

               Riskinarvioinnin tulokset ja riskien rajoittamiseen tähtäävien toimintaperiaatteiden tulokset on esitetty siihen liittyvässä komission tiedonannossa (5).

               (5)

               Kyseisen arvioinnin perusteella tietyille aineille on aiheellista suositella tiettyjä riskinvähentämistoimenpiteitä.

               (6)

               Työntekijöitä varten suositeltuja riskinvähentämistoimenpiteitä olisi tarkasteltava työsuojelua koskevan lainsäädännön yhteydessä, ja tämän katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset kyseisten aineiden aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.

               (7)

               Tämän suosituksen riskinvähentämistoimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         SUOSITTELEE:
   1   JAKSO
   NATRIUMKROMAATTI

         (CAS-nro 7775-11-3; Einecs-nro 231-889-5)

   Työntekijöitä (1) ja ympäristöä (2, 3, 4, 5 ja 6) koskevat riskinvähentämistoimenpiteet

               1.

               Työnantajien, jotka käyttävät kuudenarvoista kromia sisältäviä yhdisteitä pigmenttien ja väriaineiden tuotannossa, metallinkäsittelytuotteiden formuloinnissa, elektrolyyttisessä metallinpäällystyksessä ja villan värjäyksen peittausaineena, on otettava huomioon kaikki kansallisella tasolla laaditut alakohtaiset suositukset, jotka perustuvat neuvoston direktiivin 98/24/EY (6) 12 artiklan 2 kohdan mukaisiin, luonteeltaan ei-sitoviin käytännön suuntaviivoihin.

               2.

               Asianosaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/1/EY (7) mukaisesti myönnettävissä toimiluvissa kuudenarvoiseen kromiin liittyvät edellytykset, päästöjen raja-arvot tai vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotta asianosaiset laitokset soveltaisivat toiminnassaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että otetaan huomioon asianomaisten laitosten tekniset ominaisuudet, niiden maantieteellinen sijainti ja paikalliset ympäristöolosuhteet.

               3.

               Jäsenvaltioiden olisi seurattava huolellisesti kuudenarvoista kromia koskevan parhaan käytettävissä olevan tekniikan soveltamista ja ilmoitettava komissiolle kaikesta mahdollisesta tärkeästä kehityksestä osana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevaa tietojenvaihtoa.

               4.

               Direktiivissä 2008/1/EY tarkoitettujen lupamenettelyjen ja seurannan helpottamiseksi olisi kuudenarvoinen kromi sisällytettävä meneillään olevaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT, Best Available Techniques) koskevien ohjeiden laadintaprosessiin.

               5.

               Paikallisia päästöjä ympäristöön olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle aiheudu riskiä.

               6.

               Asianosaisen jäsenvaltion olisi laadittava ympäristön laatustandardeja sellaisille vesipiireille, joissa kuudenarvoista kromia sisältävien yhdisteiden päästöt voivat aiheuttaa vaaraa. Lisäksi niiden olisi vahvistettava kansallisia pilaantumista vähentäviä toimenpiteitä ja täytettävä laatustandardit vuoteen 2015 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (8) mukaisesti.

         2   JAKSO
   NATRIUMDIKROMAATTI

         (CAS-nro 10588-01-9; Einecs-nro 234-190-3)

   Työntekijöitä (7) ja ympäristöä (8, 9, 10, 11 ja 12) koskevat riskinvähentämistoimenpiteet

               7.

               Työnantajien, jotka käyttävät kuudenarvoista kromia sisältäviä yhdisteitä pigmenttien ja väriaineiden tuotannossa, metallinkäsittelytuotteiden formuloinnissa, elektrolyyttisessä metallinpäällystyksessä ja villan värjäyksen peittausaineena on otettava huomioon kaikki kansallisella tasolla laaditut alakohtaiset suositukset, jotka perustuvat direktiivin 98/24/EY 12 artiklan 2 kohdan mukaisiin, luonteeltaan ei-sitoviin käytännön suuntaviivoihin.

               8.

               Asianosaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava direktiivin 2008/1/EY mukaisesti myönnettävissä toimiluvissa kuudenarvoiseen kromiin liittyvät edellytykset, päästöjen raja-arvot tai vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotta asianosaiset laitokset soveltaisivat toiminnassaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että otetaan huomioon asianomaisten laitosten tekniset ominaisuudet, niiden maantieteellinen sijainti ja paikalliset ympäristöolosuhteet.

               9.

               Jäsenvaltioiden olisi seurattava huolellisesti kuudenarvoista kromia koskevan parhaan käytettävissä olevan tekniikan soveltamista ja ilmoitettava komissiolle kaikesta mahdollisesta tärkeästä kehityksestä osana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevaa tietojenvaihtoa.

               10.

               Direktiivissä 2008/1/EY tarkoitettujen lupamenettelyjen ja seurannan helpottamiseksi olisi myös kuudenarvoista kromia käsiteltävä parhaillaan laadittavissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevissa ohjeissa.

               11.

               Paikallisia päästöjä ympäristöön olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle aiheudu riskiä.

               12.

               Asianosaisen jäsenvaltion olisi kehitettävä ympäristön laatustandardeja sellaisille vesipiireille, joissa kuudenarvoisen kromin päästöt voivat aiheuttaa vaaraa. Lisäksi niiden olisi vahvistettava kansallisia pilaantumista vähentäviä toimenpiteitä ja täytettävä laatustandardit vuoteen 2015 mennessä direktiivin 2000/60/EY mukaisesti.

         3   JAKSO
   2,2′,6,6′-TETRABROMI-4,4′-ISOPROPYLIDEENIDIFENOLI (TETRABROMIBISFENOLI A)

         (CAS-nro 79-94-7; Einecs-nro 201-236-9)

   Ympäristöä koskevat riskinvähentämistoimenpiteet (13 ja 14 )

               13.

               Asianosaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava direktiivin 2008/1/EY mukaisesti myönnettävissä toimiluvissa TBBPA:han liittyvät edellytykset, päästöjen raja-arvot tai vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotta asianosaiset laitokset soveltaisivat toiminnassaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että otetaan huomioon asianomaisten laitosten tekniset ominaisuudet, niiden maantieteellinen sijainti ja paikalliset ympäristöolosuhteet.

               14.

               TBBPA:n paikallisia päästöjä ympäristöön olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle aiheudu vaaraa.

         4   OSA
   OSOITUS

               15.

               Tämä suositus on osoitettu kaikille toimialoille, joilla tuodaan, valmistetaan, kuljetetaan, varastoidaan, sisällytetään johonkin valmisteeseen tai muuten käsitellään, käytetään, käsitellään jätteinä tai hyödynnetään kyseisiä aineita, sekä kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2008.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EYVL L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  EYVL L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUVL C 152, 18.6.2008, s. 11.

      (6)  EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/30/EY (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (7)  EUVL L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (8)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2008/32/EY (EUVL L 81, 20.3.2008, s. 60).


				|

		52013DC0354

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuosien 2012–2016 lähestymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Tanskan vuoden 2013 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuosien 2012–2016 lähestymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi
kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia
vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 komission ehdotusten perusteella suosituksen jäsenvaltioiden ja
unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21
päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista[5].
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen,
joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason
toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He
päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja
ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)       Neuvosto antoi 6 päivänä
heinäkuuta 2012 suosituksen Tanskan vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan vuosien 2011–2015 tarkistetusta
lähentymisohjelmasta.
(5)       Komissio hyväksyi
28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013
talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä
marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että
on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)       Komissio julkaisi 10 päivänä
huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja
korjaamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun
Tanskaa koskevan perusteellisen tarkastelun[8]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Tanskan
makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka eivät kuitenkaan ole liiallisia.
(8)       Tanska toimitti vuosia
2012–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa ja vuoden 2013 kansallisen
uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan
aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(9)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa
0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 1,6 prosenttia vuonna 2014, vastaa yleisesti
ottaen komission kevään 2013 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 0,7
prosenttia vuonna 2013 ja 1,7 prosenttia vuonna 2014. Ohjelman mukaisen
julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä ja
saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva enintään
0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, mikä
vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Ohjelmassa esitetty julkisen
talouden alijäämätavoite, joka on 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2013 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, vastaa komission
ehdottamaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaista määräaikaa.
Vuosina 2011–2013 toteutettavat keskimääräiset julkisen talouden toimet, jotka
perustuvat julkisen talouden rakenteellisesta rahoitusasemasta laadittuihin
laskelmiin, vastaavat liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä
annettua neuvoston suositusta. Julkisen talouden reaalimääräisten menojen
(mukaan lukien tulopuolen päätösperäiset toimet) kasvun arvioidaan hidastuvan
nollaan vuonna 2013 ja olevan 0,4 prosenttia vuonna 2014, mikä vastaa menojen
kasvulle asetettua vertailuarvoa molempina vuosina. Tanskan julkinen talous on
yleisesti ottaen terve, ja maa on jo saavuttanut keskipitkän aikavälin
tavoitteensa. Ikääntyvän väestön ja kunnianhimoisen hyvinvointipolitiikan
vuoksi Tanskan on kuitenkin ylläpidettävä vakaata ja kestävää
finanssipolitiikan kehystä ja varmistettava, että alijäämä ei ylitä
perussopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.
(10)     Tanska toteutti vuonna 2012
työkyvyttömyyseläke- ja joustotyöjärjestelmien uudistuksen, joka tuli voimaan
1. tammikuuta 2013. Nämä uudistukset ovat tärkeitä toimenpiteitä, joilla
lisätään työvoiman tarjontaa Tanskassa. Tanskan on kuitenkin vielä parannettava
työmarkkinoiden reunamille jääneiden ihmisten työllistettävyyttä. Tämä koskee
muun muassa maahanmuuttajataustaisia henkilöitä, pitkäaikaistyöttömiä sekä
matalan taitotason työntekijöitä. Tanskan hallituksen kunnianhimoisen
uudistusohjelman lisäksi on varmistettava, että Tanskan maineikkaalla
joustoturvamallilla helpotetaan jatkossakin sujuvaa siirtymistä työttömyydestä
työelämään, samalla kun pyritään estämään syrjäytyminen työmarkkinoilta ja
sosiaalisesta yhteisöstä. Koulutuksella ja ammattitaidon parantamisella on
tässä suhteessa tärkeä rooli.
(11)     Tanska pitää syystäkin
koulutusta selkeänä painopisteenä. Toimia on kuitenkin jatkettava, jotta
koulutusjärjestelmän laatua ja kustannusvaikuttavuutta voidaan parantaa, muun
muassa saattamalla jo aloitetut uudistukset päätökseen. Alemman ja ylemmän
perusasteen koulutusjärjestelmien ehdotettu uudistus on oikeansuuntainen, ja se
todennäköisesti vaikuttaa positiivisesti koulujärjestelmän
kustannusvaikuttavuuteen ja koulutuksen laatuun, muun muassa opintonsa loppuun
suorittaneiden oppilaiden osuuksiin. Tanskan hallitus on toteuttanut toimia,
joilla parannetaan nuorten ammatillisen koulutuksen laatua ja varmistetaan,
että yrityksissä on tarvittava määrä oppisopimuspaikkoja. Tanskaan on
perustettu viranomaisten, kuntien, alueiden ja työmarkkinaosapuolten komitea
etsimään pysyvää ratkaisua, jolla varmistetaan oppisopimuskoulutuksen riittävä
tarjonta ja parannetaan ammatillisen koulutusjärjestelmän laatua. Jos Tanska
löytää nuorten ammattikoulutusjärjestelmässä kestävät ja kunnianhimoiset
ratkaisut sekä liian vähäiseen oppisopimuskoulutuksen tarjontaan että
koulutuksen keskeyttäneiden suurten osuuteen, maa voi valmistautua paremmin
ammattitaidon kysyntään tulevaisuuden työmarkkinoilla ja parantaa työn
tuottavuutta.
(12)     Tanska voisi nopeuttaa
talouskasvua poistamalla kilpailun esteet paikallisissa palveluissa ja
vähittäiskaupassa, jotka ovat tärkeitä sektoreita maan taloudessa. Tanskan
hallitus antoi vuonna 2012 uuden kilpailulain, joka on tärkeä askel oikeaan
suuntaan. Uudistetussa kilpailulaissa on tehokkaammat mekanismit
kilpailusäännösten noudattamisen valvontaa varten. Tanska on vastannut näillä
toimilla täysimääräisesti vuonna 2012 annettuun asiaa koskevaan suositukseen.
Vielä voidaan kuitenkin tehdä enemmän alakohtaisten ja julkisia palveluja
koskevien toimien vaikuttavuuden varmistamiseksi, jotta kilpailu lisääntyy ja
markkinat toimivat paremmin. Useat tämän alan poliittiset aloitteet ovat vielä
alkuvaiheessa, ja niiden tehokas täytäntöönpano edellyttää jatkuvia toimia.
(13)     Rahoitusjärjestelmän ja koko
talouden vakauteen kohdistuvien uhkien määrittämiseksi kotitalouksien
velkaantuneisuutta on analysoitu yksityiskohtaisesti kuluneen vuoden aikana
sekä kansallisella että EU:n tasolla. Rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit
näyttävät toistaiseksi olevan hallinnassa, mutta niitä on seurattava
jatkuvasti. Tanskan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joilla
parannetaan asuntolainajärjestelmän häiriönsietokykyä. Näitä ovat muun muassa
asuntolainojen riskimerkintäjärjestelmä sekä vaihtuvakorkoisiin ja/tai
lyhennysvapaita jaksoja sisältäviin lainoihin sovellettavat rajoitukset.
Asuntolainoja myöntävät laitokset ovat omasta aloitteestaan alkaneet vaatia
täydentäviä vakuuksia. Kaikki edellä mainitut ovat oikeansuuntaisia toimia,
mutta tarkkaa seurantaa tarvitaan sen varmistamiseksi, että toimilla on
toivotut vaikutukset. Komissio tarkastelee Tanskan säännöllisesti toimittamia
selvityksiä asiaan liittyvien toimien vaikutuksista. Tanskan omaisuusverotusta
olisi tarkistettava ajan mittaan, jotta voidaan poistaa vääristymät ja
vahvistaa verotuksen vastasyklisiä piirteitä.
(14)     Komissio on EU-ohjausjakson
osana analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen
tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tanskan
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan
myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä
talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin
kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.
(15)     Neuvosto on tutkinut Tanskan
lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 1.
(16)     Neuvosto on tutkinut Tanskan
kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen
tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6
artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 3,
SUOSITTAA, että Tanska toteuttaisi
vuosina 2013–2014 toimia, joilla se
1.           toteuttaa julkisen talouden
strategiaa vuonna 2013 suunnitellusti varmistaakseen, että liiallinen alijäämä
korjataan viimeistään vuonna 2013; toteuttaa julkisen talouden strategiaa myös
vuonna 2014 ja sen jälkeen varmistaakseen riittävät julkisen talouden toimet,
joilla pysytään keskipitkän aikavälin tavoitteessa;
2.           jatkaa työmarkkinoiden
reunamille jääneiden ihmisten työllistettävyyden parantamista, mukaan lukien
maahanmuuttajataustaiset henkilöt, pitkäaikaistyöttömät sekä matalan taitotason
työntekijät; parantaa ammatillisen koulutuksen laatua, jotta voidaan vähentää
opintonsa keskeyttävien osuutta, ja lisää oppisopimuskoulutuspaikkoja;
toteuttaa alemman ja ylemmän perusasteen koulutusjärjestelmien uudistuksen,
jotta voidaan nostaa opintonsa loppuun suorittaneiden oppilaiden osuuksia ja
parantaa koulujärjestelmän kustannusvaikuttavuutta;
3.           jatkaa toimia, joilla
poistetaan kilpailun esteet palvelusektorilla, vähittäiskauppa ja rakennusala
mukaan lukien, ja tehostetaan julkisten palvelujen tarjoamista.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 354 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä
huhtikuuta 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 115 final.
[9]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Suomen vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/114

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Suomen vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/25)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2017 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ”euroalueen suositus” (3).

               (2)

               Koska Suomi kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Suomen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)

               Suomea koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Suomen makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (4)

               Suomi toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (6)

               Suomeen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmansa perusteella rahoitusaseman heikentämistä vuoden 2016 -1,9 prosentista -2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja sen jälkeen rahoitusaseman vakaata parantamista niin, että se olisi -0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen arvioidaan saavutettavan vuodesta 2019 alkaen. Uudelleenlasketun (5) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan kuitenkin vasta vuonna 2020. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan 64,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja supistuvan 62,7 prosenttiin vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa suotuisalta etenkin vuosien 2018 ja 2019 osalta. Skenaario perustuu oletukseen, että työllisyys kasvaa lähes 2 prosenttia sekä vuonna 2018 että vuonna 2019. Tämä on huomattavasti enemmän kuin keskimääräinen vuosittainen kasvu viimeisten kymmenen vuoden aikana (+0,2 %).

               (7)

               Komissio antoi 22 päivänä toukokuuta 2017 SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, sillä Suomen julkisen talouden velka ylitti suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että velkakriteeriä on noudatettu.

               (8)

               Vuoden 2017 vakausohjelman perusteella poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä, ja siinä annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan kustannukset olivat 0,34 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 yhteensä 0,17 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta on epätavallinen tapahtuma, jonka vaikutus Suomen julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2016 osalta näiden kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan poikkeukselliseen pakolaisvirtaan liittyvien kustannusten odotetaan vuonna 2017 vähenevän 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio tekee keväällä 2018 Suomen viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullisen vuotta 2017 koskevan arvioinnin ja vahvistaa hyväksyttävät määrät.

               (9)

               Suomi pyysi vuoden 2017 alustavassa talousarviosuunnitelmassaan saada hyödyntää ennaltaehkäisevään osioon sisältyvää joustoa Ecofin-neuvoston helmikuussa 2016 vahvistaman ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää joustoa koskevan yhteisesti sovitun kannan” mukaisesti. Perusteluna olivat suunnitellut mittavat rakenneuudistukset, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (joustopyyntö 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), ja kansalliset menot, jotka koskevat ERI-rahastojen puitteissa toteutettavia unionin yhteisrahoittamia hankkeita (joustopyyntö 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen).

               (10)

               Rakenneuudistuksiin perustuvassa joustopyynnössä viitataan työmarkkinoiden uudistuksiin, erityisesti kilpailukykysopimukseen ja eläkeuudistukseen. Kilpailukykysopimuksella palkat jäädytetään yli 90 prosentilla työntekijöistä 12 kuukaudeksi ja vuosityöaikaa pidennetään pysyvästi 24 tunnilla ansiotason muuttumatta. Lisäksi työntekijöiden on maksettava jatkossa pysyvästi suurempi osuus sosiaalivakuutusmaksuista. Kompensoidakseen palkkojen jäädyttämisen ja työntekijöiden maksuvelvoitteiden lisääntymisen hallitus on alentanut ansiotuloveroa pysyvästi vuodesta 2017 alkaen. Eläkeuudistuksella alin lakisääteinen eläkeikä nostetaan vuoteen 2027 mennessä 63 vuodesta 65 vuoteen, ja sen jälkeen eläkeikä kytketään elinajanodotteeseen. Molemmat uudistukset tulivat voimaan vuonna 2017. Kilpailukykysopimuksen ansiosta parantunut kustannuskilpailukyky voi parantaa työllisyyttä ja kasvattaa reaalista BKT:tä noin 1,5–2 prosenttia, kuten vuoden 2017 alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitetään. Toimenpiteen luonteen vuoksi työllisyys- ja BKT-arvioihin liittyy epävarmuutta, mutta arviot vaikuttavat pitkälti uskottavilta. Näin ollen näillä uudistuksilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen. Lisäksi komission kevään 2017 talousennusteen perusteella tehdyn vuoden 2017 tuotantokuiluarviota koskevan yksityiskohtaisen analyysin mukaan Suomi täyttää vähimmäisvertailuarvon vuonna 2017. Lisävakuutena sille, että perussopimuksessa suhteessa BKT:hen määriteltyä 3 prosentin alijäämäviitearvoa noudatetaan, hallitus on julkisesti sitoutunut toteuttamaan vuonna 2017 tarvittaessa lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan finanssipoliittisten sääntöjen, kuten 3 prosentin viitearvon, noudattaminen. Näin ollen Suomen voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän edellytykset poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta pyytämänsä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kunhan se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

               (11)

               Lisäinvestointeihin perustuvasta joustopyynnöstä voidaan todeta, että vuoden 2017 vakausohjelmassa annetut tiedot vaikuttavat vahvistavan, että Suomen tilapäinen poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta vuonna 2017 käytetään tuloksellisesti investointien lisäämiseen. Näistä syistä – ja ottaen huomioon myös edellä mainitut vähimmäisvertailuarvoa koskevat tekijät ja sen, että tuotantokuiluarvion yksityiskohtainen tarkastelu vahvistaa, että Suomessa eletään taloudellisesti huonoja aikoja – Suomen voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän edellytykset poiketa vuonna 2017 tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voidaan ottaa huomioon unionin yhteisrahoittamien hankkeiden kansalliset investointimenot. Komissio tekee jälkiarvioinnin varmistaakseen, mikä on yhteisrahoitettujen investointihankkeiden kansallisten menojen todellinen määrä ja niihin liittyvä sallittu poikkeama.

               (12)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Suomi sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Vaikka vähimmäisvertailuarvoa (rakenteellinen alijäämä 1,1 % suhteessa BKT:hen) onkin edelleen noudatettava, komission kevään 2017 talousennuste viittaa siihen, että rakenneuudistus- ja investointilausekkeiden nojalla on mahdollisuus tilapäiseen lisäpoikkeamaan, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Tältä pohjalta rakenteellisen rahoitusaseman annettaisiin heikentyä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Suomi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksia. Jos arvioinnissa otetaan huomioon tämänhetkinen päivitetty arvio poikkeuksellisesta pakolaisvirrasta vuoden 2017 talousarvioon aiheutuvan vaikutuksen pienenemisestä, kokonaisarvioinnin päätelmä pysyy samana. Suomen olisi saavutettava keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2018, kun otetaan huomioon (vuodeksi 2016 myönnetty) epätavallisiin tapahtumiin liittyvä poikkeama ja (vuodeksi 2017 myönnetyt) poikkeamat, jotka liittyvät rakenneuudistusten toteuttamiseen ja investointeihin (6). Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (7)1,6 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jonka perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Suomi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksia vuonna 2018. Jos arvioinnissa otetaan huomioon tämänhetkinen päivitetty arvio poikkeuksellisesta pakolaisvirrasta vuoden 2017 talousarvioon aiheutuvan vaikutuksen pienenemisestä, kokonaisarvioinnin päätelmä pysyy samana. Sen sijaan Suomen ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Suomen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen.

               (13)

               Ikääntyvän väestön ja työvoiman vähenemisen vuoksi eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitomenojen odotetaan kasvavan vuoteen 2030 mennessä 27 prosenttiin, kun ne vuonna 2013 olivat 23 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tammikuussa 2017 tuli voimaan eläkeuudistus, jolla alin lakisääteinen eläkeikä nostetaan vuoteen 2027 mennessä 63 vuodesta 65 vuoteen ja kytketään elinajanodotteen muutoksiin. Tällä hetkellä kuntien järjestämien sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden menot ovat 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos järjestelmää ei uudisteta, näiden menojen nimellisen kasvun ennustetaan tulevina vuosina olevan 4,4 prosenttia vuodessa ja niiden ennustetaan kasvavan myös suhteessa BKT:hen. Uudistusten tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluu julkisen talouden kestävyysvajeen pienentäminen pitkällä aikavälillä saamalla kustannukset paremmin kuriin. Tähän päästään integroimalla palveluja, siirtämällä palveluiden järjestäminen suuremmille yksiköille ja digitalisoinnin avulla. Sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen ensimmäiset lakiesitykset annettiin eduskunnalle maaliskuussa 2017. Niillä luodaan oikeudelliset puitteet 18 uudelle maakunnalle, joille vastuu sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä siirtyy kunnilta vuodesta 2019 alkaen. Lakiesitykset, jotka koskevat uudistuksen kiistanalaisimpia osia, erityisesti potilaiden vapautta valita palveluntarjoajansa, on annettu parlamentille toukokuun 2017 alussa, ja ne on vielä hyväksyttävä, jotta uudistus voidaan toteuttaa suunnitellusti vuoden 2019 alusta.

               (14)

               Palkkojen nousu on ollut viime vuosina maltillista. Sopimuspalkkojen nousu oli vuositasolla keskimäärin 0,7 prosenttia vuosina 2014–2016. Koska työvoiman tuottavuuden kasvu on heikkoa, kustannuskilpailukyky on parantunut vain vähitellen. Vuonna 2016 työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat kilpailukykysopimuksen, jolla pyritään parantamaan Suomen kustannuskilpailukykyä asteittain vuonna 2017. Kilpailukykysopimuksella palkat jäädytetään yli 90 prosentilla työntekijöistä 12 kuukaudeksi ja vuosityöaikaa pidennetään pysyvästi 24 tunnilla ansiotason muuttumatta. Lisäksi työntekijät maksavat jatkossa pysyvästi suuremman osuuden sosiaalivakuutusmaksuista. Näiden toimenpiteiden odotetaan tukevan viennin ja työllisyyden kasvua tulevina vuosina. Vuoden 2017 jälkipuoliskolla tulossa oleva palkkaneuvottelukierros on ratkaisevan tärkeä näiden odotettujen myönteisten vaikutusten turvaamisessa, sillä ero vastaavien talouksien kustannuskilpailukykyyn nähden ei kokonaan poistunut kilpailukykysopimuksella.

               (15)

               Työmarkkinatilanne alkoi asteittain kohentua vuonna 2016, mutta haasteita on edelleenkin. Tehdasteollisuuden työpaikkojen määrä laski 21 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2015. Joillakin muilla aloilla, kuten rakennus-, kiinteistö- ja terveydenhuoltoalalla, on merkkejä työvoimapulasta. Tämä korostaa tarvetta toteuttaa kohdennettuja aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteitä ja jatkaa investoimista aikuiskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen ammatillisen liikkuvuuden mahdollistamiseksi. Avoimia työpaikkoja suhteessa työllisyyteen oli vuonna 2016 lähes yhtä paljon kuin vuonna 2007, kun taas työttömyysaste oli kaksi prosenttiyksikköä korkeampi. Tämä voi kertoa työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta, tiettyjen avoimien työpaikkojen vähäisestä vetovoimasta tai vähäisistä kannustimista ottaa vastaan työtä. Tarvitaan jatkuvaa työtä työmarkkinoiden ulkopuolella olevien (erityisesti 25–39-vuotiaiden), pitkäaikaistyöttömien ja maahanmuuttajien työmarkkinatulosten parantamiseksi. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden sosiaalisten ja työmarkkinatulosten parantaminen edellyttää myös, että heidän koulutukseensa investoidaan edelleen.

               (16)

               Monimutkainen etuusjärjestelmä erilaisine tukineen voi johtaa aktivoinnin osalta merkittäviin kannustin- ja matalapalkkaloukkuihin sekä etuuksien palauttamista koskeviin hallinnollisiin ongelmiin. On erittäin tärkeää puuttua tällaisiin loukkuihin. Jotta kannustimia työn vastaanottamiseen voidaan lisätä, työttömille asetettua velvoitetta ottaa työtarjous vastaan ja osallistua aktivointiohjelmiin on tiukennettu. Lisäksi ansiosidonnaisten työttömyysetuuksien kestoa on lyhennetty. On otettu käyttöön myönteisiä kannustimia ja esimerkiksi sallittu peruspäivärahan käyttö liikkuvuusavustuksena ja palkkatukena työnhakijoiden aktivointiin. Työn vastaanottamisen lisäkannustimia voitaisiin täydentää poistamalla byrokratiaa, joka estää ottamasta työtä vastaan tai ryhtymästä yrittäjäksi.

               (17)

               Reaalinen kilpailukyky heikentää vientimenestystä ja saattaa rajoittaa Suomen houkuttelevuutta ulkomaisten sijoittajien kannalta. Rakennemuutos on käynnissä, mutta se on viime aikoina hidastunut. Palvelualojen avaamisessa kilpailulle on edistytty esimerkiksi vähittäiskaupassa ja liikenteessä, ja joillakin muilla kotimaisilla palvelualoilla on tehty esityksiä kilpailun lisäämiseksi. Vaikka Suomi sijoittuu kansainvälisissä vertailuissa kärkijoukkoon, kun tarkastellaan liiketoimintaympäristöä ja houkuttelevuutta sijoituskohteena, Suomeen tehdään kuitenkin unionin keskiarvoa vähemmän sijoituksia talouden kokoon suhteutettuna.

               (18)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Suomen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 vakausohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Suomelle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018, kun otetaan huomioon sallitut poikkeuksellisiin tapahtumiin liittyvät poikkeamat, rakenneuudistusten toteuttaminen ja investoinnit, joiden perusteella on myönnetty tilapäinen poikkeama; varmistaa, että hallintouudistus sosiaali- ja terveyspalveluiden kustannustehokkuuden parantamiseksi hyväksytään ja toteutetaan oikea-aikaisesti;

               2.

               edistää edelleen palkkojen kytkemistä tuottavuuden kehitykseen, täysin työmarkkinaosapuolten roolia kunnioittaen; toteuttaa kohdennettuja aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteitä puuttuakseen työllisyys- ja sosiaalipoliittisiin haasteisiin, tarjoaa kannustimia työn vastaanottamiseen ja edistää yrittäjyyttä;

               3.

               jatkaa sääntelykehyksen parantamista ja vähentää hallinnollista taakkaa lisätäkseen kilpailua palvelualoilla ja edistääkseen investointeja.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Suomi saa poiketa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2018, koska tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan.

      (7)  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2016/29)

text:
               10.11.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 413/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 28 päivänä lokakuuta 2016,
   Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin / Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandinnykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Grant Thorntonin, toimikausi päättyi tilikauden 2015 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2016 alkaen.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland on valinnut Mazarsin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2016–2020,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   Mazarsin nimittämistä Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikaudesta 2016 tilikauteen 2020.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 28 päivänä lokakuuta 2016.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Italian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/42

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Italian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2013/C 217/11
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen (4) Italian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Italian vuosien 2012–2015 vakausohjelmasta.

               (5)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2013 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 7 päivänä helmikuuta 2013 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Italiaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Italian makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti ulkoisen kilpailukyvyn heikkeneminen sekä suuri julkinen velka kasvun pysytellessä jatkuvasti heikkona ovat edelleen Italian merkittävämmät makrotalouden epätasapainotilat.

               (9)

               Italia toimitti vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuosia 2012–2017 koskevan vakausohjelmansa 11 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmien toimittamisen jälkeen 28 päivänä huhtikuuta nimitetty uusi hallitus ilmoitti aikovansa tehostaa rakenneuudistusohjelmaa ja vahvisti samalla vakausohjelmassa esitetyt julkisen talouden tavoitteet. Toukokuun 17 päivänä hyväksyttiin asetus, joka sisältää uusia säännöksiä kiinteistöverotuksesta ja jolla palkkatäydennysjärjestelmä laajennetaan koskemaan vajaatyöllistettyjä työntekijöitä. Ohjelmat ja hallituksen toteuttamat uudet toimenpiteet on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.

               (10)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vuotta 2014 koskevien julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen verrattuna komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Mainittu skenaario on realistinen vuodesta 2015 alkaen. Tämä edellyttää kuitenkin, että hyväksytyt rakenneuudistukset toteutetaan täysimääräisesti, mikä on edelleen haasteellista. Uusi hallitus vahvisti vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian, ja parlamentti hyväksyi sen. Sen tavoitteena on pitää alijäämä alle perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan, saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2013 ja vähentää valtionvelkaa suhteessa BKT:hen vuodesta 2014 alkaen. Vakausohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, joka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Alijäämä supistui perussopimuksen mukaiseen 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksen viitearvon alapuolella vuosina 2013–2014. Arvioidaan, ettei Italian hallituksen 17 päivänä toukokuuta hyväksymillä säännöksillä ole huomattavaa vaikutusta alijäämään, jos ne pannaan täytäntöön johdonmukaisesti. Kuten neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antamassa päätöksessä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kumoamisesta todetaan, lainsäädäntöön on sisällytetty kaksi suojalauseketta julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Rakenteellinen rahoitusasema parani kumulatiivisesti 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2009–2012, ja jos oletetaan, että politiikka ei muutu, rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan yhdellä prosenttiyksiköllä ja olevan –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, mutta heikentyvän sen jälkeen hieman vuonna 2014.
               Rakenteellinen perusjäämä olisi lähes 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Vuodeksi 2013 ennustettu rakenteellinen sopeutus on asianmukainen myös menoanalyysin perusteella, kun menoista on vähennetty harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet. Sen sijaan komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen perusteella näyttää siltä, että vuonna 2014 poiketaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta. Vakausohjelman mukaan julkinen velka olisi suurimmillaan vuonna 2013, minkä jälkeen se alkaisi supistua muun muassa yksityistämistulojen ansiosta. Näiden tulojen suuruus on yksi prosenttiyksikkö suhteessa BKT:hen vuodessa. Ennusteen mukaan ja olettaen, että politiikka pysyy ennallaan, velka suhteessa BKT:hen kasvaa kuitenkin edelleen aina 132,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, mikä johtuu osaksi myös kauppaluottojen maksamisesta. Tämän vaikutus on noin 2,5 prosenttiyksikköä vuosina 2013–2014, mutta tässä luvussa ei oteta huomioon yksityistämistuloja, sillä niitä koskevia yksityiskohtaisia tietoja ei ole vielä määritetty. Italia on vuodesta 2013 alkaen kolmevuotisessa siirtymävaiheessa velkakriteerin noudattamisen osalta, ja vakausohjelmassa esitetty velkakehitys varmistaa riittävän edistymisen kohti sen noudattamista. Vakausohjelmassa esitetyt alijäämää ja velkaa koskevat ennusteet nojautuvat julkisten talouden toimenpiteiden täysimääräiseen toteuttamiseen ja rakenneuudistusten hyväksymiseen. Nämä toimenpiteet ovat olennaisia markkinoiden luottamuksen vakiinnuttamiseksi sekä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi.

               (11)

               Vaikka Italia on toteuttanut merkittäviä uudistuksia julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi ja kasvun vauhdittamiseksi, niiden toteuttaminen täysimääräisesti on edelleen haaste ja lisätoimia tarvitaan. Useita ehdotettuja keskeisiä toimenpiteitä ei ole vielä hyväksytty tai ne edellyttävät lainsäädäntöä ja vaarana on, että niiden käytännön toteuttamista ei seurata johdonmukaisesti hallinnon kaikilla tasoilla. Toteutetuista toimista huolimatta tarkasteltaessa sääntely- ja menettelykehystä, ohjausjärjestelmän laatua ja hallinnon kapasiteettia voidaan todeta, että julkisen hallinnon tehokkuus kärsii edelleen merkittävistä heikkouksista, jotka vaikuttavat uudistusten toteuttamiseen ja liiketoimintaympäristöön.

               (12)

               Liiketoimintaympäristön parantamiseksi on välttämätöntä saattaa siviilioikeusjärjestelmän uudistus päätökseen toteuttamalla nopeasti tuomioistuinten organisointia koskeva tarkistus ja lyhentämällä asioiden kohtuuttoman pitkiä käsittelyaikoja, purkamalla asioiden käsittelysumaa ja vähentämällä oikeusjuttujen suurta määrää. Perustuslakituomioistuimen lokakuussa 2012 antaman sovittelua koskevan päätöksen johdosta tarvitaan toimia, joilla voidaan edistää tuomioistuinten ulkopuolisten riitojenratkaisujärjestelmien käyttöä. Korruptio on vakava ongelma, ja sen kustannukset ovat arviolta neljä prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä heikentää suuresti talouden elpymismahdollisuuksia. Marraskuussa 2012 annetussa korruption vastaisessa laissa edellytetään seurantatoimia. Korruption torjuntatoimien toimivuutta voitaisiin parantaa edelleen erityisesti vanhentumissäännön osalta, sillä vanhentumisajat ovat nykyisin lyhyitä.

               (13)

               Tähän mennessä hyväksyttyyn kunnianhimoiseen julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyy perustuslakiin huhtikuussa 2012 lisätty sääntö tasapainoisesta talousarviosta ja toimia julkisten menojen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Täytäntöönpanon puutteellisuus on kuitenkin heikentänyt toteutettujen toimien vaikuttavuutta. Poliittinen umpikuja on pysäyttänyt tarvittavat toimet provinssien määrän vähentämiseksi. Koheesiotoimintasuunnitelman myötä on ollut mahdollista nopeuttaa rakennerahastovarojen käyttöä. Näiden varojen määrä on noin 11,9 miljardia euroa kolmella peräkkäisellä jaksolla. Varojen hallinnoinnin parantaminen ei ole kuitenkaan erityisen kunnianhimoista varsinkaan Etelä-Italiassa, mikä on erittäin huolestuttavaa ohjelmakauden 2014–2020 kannalta. Julkisten varojen käyttöä voidaan siis tehostaa huomattavasti.

               (14)

               Pankeilla on perinteisesti ollut merkittävä asema Italian talouselämän tukemisessa, erityisesti pienten yritysten lainoituksessa, mutta niiden kyky suoriutua tästä tehtävästä on heikentynyt taantuman pitkittymisen vuoksi. Kasvanut luottoriski ja siihen liittyvä järjestämättömien luottojen suuri määrä, joka kasvaa edelleen, on vähentänyt lainanantoa ja heikentänyt pankkien kannattavuutta entisestään. Tämän johdosta Italian keskuspankki arvioi parhaillaan ongelmalainojen varalta tehtyjen varausten riittävyyttä paikan päällä tehtävissä tarkastuksissa. Joidenkin italialaisten pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien piirteet voivat rajoittaa niiden suorittaman rahoituksen välityksen tehokkuutta. Italia on ottanut käyttöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää muiden rahoituskanavien, erityisesti pääomarahoituksen ja yrityslainarahoituksen, käyttöä, ja lisätä innovointikapasiteettia, mutta niiden käyttömahdollisuudet ovat edelleen rajalliset eikä niitä ole vielä toteutettu täysimääräisesti. Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/35/EY (5) saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kertyneiden kauppaluottojen suunniteltu maksaminen parantavat osaltaan yritysten likviditeettiä.

               (15)

               Kesäkuussa 2012 hyväksyttiin laaja työmarkkinauudistus, jonka tavoitteena on puuttua työmarkkinoiden jäykkyyksiin ja segmentoitumiseen. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen antamalla täytäntöönpanolainsäädäntö, ja sen käytännön toteutusta on seurattava tarkasti. Lisäksi valtion työvoimapalveluja ei ole vielä yhdistetty työttömyysetuuksien hallinnointiin, jotta voitaisiin tukea tehokkaiden aktivointistrategioiden täytäntöönpanoa. Työmarkkinaosapuolet määrittelivät uuden palkanmuodostuskehyksen useissa vuosina 2011–2013 tehdyissä sopimuksissa. Sitä tuetaan verokannusteilla palkkakehityksen saattamiseksi tuottavuutta ja paikallisia työmarkkinaolosuhteita paremmin vastaavaksi. Tämä kehys olisi pantava täytäntöön ja sitä olisi mukautettava asteittain seurannassa saatavien tulosten perusteella.

               (16)

               Nuorisotyöttömyys ja niiden nuorten osuus, jotka eivät ole töissä tai koulutuksessa, kasvoi edelleen ja vastaavat luvut olivat 37 prosenttia ja 21,1 prosenttia vuoden 2012 lopussa. Sekä korkea-asteen koulutukseen osallistumisen taso että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten työllisyysaste ovat unionin alhaisimmat, mikä osoittaa, että nuorten tutkinnon suorittaneiden taidot eivät vastaa asianmukaisella tavalla työmarkkinoiden vaatimuksia. Vaikkakin koulunkäynnin keskeyttäminen vähenee hieman, keskeyttäneiden määrä on edelleen suuri. Tämä aiheuttaa huolta koulutusjärjestelmän suorituskyvystä. Yksi olennaisista tekijöistä tältä osin on opetusala, jolle on nykyisin tyypillistä yksi urapolku, ja se tarjoaa rajoitetusti mahdollisuuksia ammatilliseen kehittymiseen. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä ja sukupuolten välinen työllisyyskuilu on yksi unionin suurimmista. Köyhyys- ja syrjäytymisriski ja erityisesti vakava aineellinen puute ovat lisääntyneet huomattavasti. Sosiaaliturvajärjestelmällä on puolestaan entistä enemmän vaikeuksia huolehtia sosiaalisista tarpeista, koska suurin osa sosiaaliturvamenoista koostuu eläkkeistä.

               (17)

               Verojärjestelmän rakenne on edelleen monimutkainen ja rasittaa suuresti työvoimaa ja pääomaa. Vuosina 2010–2011 toteutettujen toimien lisäksi on toteutettu toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on siirtää verorasitusta tuotannontekijöistä kulutukseen, kiinteään omaisuuteen ja ympäristöön, mutta ne ovat olleet melko rajallisia. Lisätoimia tarvitaan edelleen verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi, veromenojen virtaviivaistamiseksi, kiinteistöverojen saattamiseksi vastaamaan markkina-arvoja, verosääntöjen noudattamisen parantamiseksi ja veronkierron torjumiseksi. Kiinteistörekisteriin merkittyjen arvojen suunnitellun tarkistuksen yhteydessä toteutettavan kiinteistöverouudistuksen tarkoituksena on parantaa verotuksen oikeudenmukaisuutta ottaen huomioon vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian mukaiset rajoitukset. Harmaan talouden ja pimeän työn vähentäminen voi hyödyttää julkista taloutta, ja sillä voi olla myönteisiä vaikutuksia pääomaan. Alv-poikkeusten tai alennettujen verokantojen ja suorien verotukien tarkistus saattaa edellyttää joitain muutoksia sosiaalisiin tulonsiirtoihin, jotta tulonjakoon kohdistuvat vaikutukset olisivat mahdollisimman pieniä.

               (18)

               Kilpailun vapauttamiseksi palvelualalla on toteutettu huomattavia toimia. Säänneltyjen ammattien uudistusta olisi kuitenkin jatkettava pidemmälle jäljellä olevien rajoitusten poistamiseksi, ja sen keskeisiä periaatteita olisi varjeltava mahdollisilta takaiskuilta, erityisesti niiltä, jotka johtuvat oikeusalan ammattien uudistuksesta. Perustuslakituomioistuimen heinäkuussa 2012 antaman tuomion johdosta on tärkeää ryhtyä toimiin myös paikallisten julkisten palvelujen avaamiseksi kilpailulle. Italian kilpailuviranomaisen ehdotusten noudattaminen Italian lainsäädännössä esitetyn mukaisesti auttaa näiden kysymysten käsittelyä.

               (19)

               Verkkotoimialojen uudistus on parhaillaan käynnissä. Sen osana avataan markkinoille pääsy ja parannetaan infrastruktuurin kapasiteettia, mutta jäljellä on vielä merkittäviä haasteita. Toimintojen eriyttäminen kaasualalla on lähes saatu päätökseen, ja maaliskuussa 2013 hyväksytyn energiastrategian toteutusta on jatkettava. Televiestinnän avaaminen kilpailulle on myös mahdollista. Italia ei ole vielä perustanut uutta liikenneviranomaista, joka vastaisi maanteistä, lentoasemista, satamista ja rautateistä. Tämän viranomaisen olisi oltava riippumaton, ja sillä olisi oltava toimintansa edellyttämät resurssit ja valtuudet määrätä seuraamuksia. Myös sisäistä ja rajat ylittävää infrastruktuuria vaivaavat vakavat ongelmat, kuten pohjoisen ja etelän väliset erot, vaikuttavat osaltaan korkeisiin energiahintoihin, laajakaistan vähäiseen levinneisyyteen ja liikenteen pullonkauloihin.

               (20)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Italian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Italian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (21)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (22)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (23)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Italian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Italia toteuttaa vuosina 2013–2014 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa, että alijäämä pysyy alle perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2013 toteuttamalla hyväksytyt toimenpiteet kokonaisuudessaan; jatkaa rakenteellista sopeutusta sopivaan tahtiin vakauttamalla julkista taloutta kasvua edistävällä tavalla, jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja säilytetään vuodesta 2014 alkaen; saavuttaa suunnitellut rakenteelliset perusylijäämät, jotta erittäin suuri julkinen velka suhteessa BKT:hen saadaan vakaaseen laskuun; jatkaa julkisten menojen tehokkuuden ja laadun kestävää parantamista panemalla täytäntöön vuonna 2012 hyväksytyt toimenpiteet täysimääräisesti ja edistämällä toimia säännöllisillä ja perusteellisilla menoarvioilla hallinnon kaikilla tasoilla;

               2.

               huolehtii vireillä olevien uudistusten oikea-aikaisesta toteuttamisesta hyväksymällä nopeasti tarvittavan lainsäädännön ja toteuttamalla ne käytännössä hallinnon kaikilla tasoilla kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja seuraamalla niiden vaikutuksia; lisää julkisen hallinnon tehokkuutta ja parantaa hallinnon eri tasojen välistä koordinointia; yksinkertaistaa hallinto- ja sääntelykehystä kansalaisten ja yritysten kannalta ja lyhentää asioiden käsittelyaikoja ja vähentää siviilioikeusjuttujen suurta määrää esimerkiksi edistämällä tuomioistuinten ulkopuolisten riitojenratkaisujärjestelmien käyttöä; lujittaa oikeudellista kehystä korruption torjumiseksi muun muassa tarkistamalla vanhentumisaikoja koskevia sääntöjä; hyväksyy rakenteelliset toimenpiteet EU:n varojen hallinnoinnin parantamiseksi Etelä-Italiassa ohjelmakauden 2014–2020 osalta;

               3.

               laajentaa hyvän hallinnoinnin ja ohjausjärjestelmät koskemaan koko pankkisektoria, mikä parantaa tehokkuutta ja kannattavuutta ja tukee siten tuotantotoimintaan annettavaa luotonantoa; edistää meneillään olevia toimia omaisuuserien laadun arvioimiseksi koko pankkisektorilla ja helpottaa pankkien taseissa olevia järjestämättömiä lainoja koskevan ongelman ratkaisemista; edistää pääomamarkkinoiden monipuolistumiskehitystä edelleen ja parantaa yritysten mahdollisuuksia hankkia rahoitusta, erityisesti pääomaa, ja lisää puolestaan niiden innovointikapasiteettia ja kasvua;

               4.

               huolehtii työmarkkinoita ja palkanmuodostusta koskevien uudistusten tehokkaasta täytäntöönpanosta palkkakehityksen saattamiseksi vastaamaan paremmin tuottavuutta; ryhtyy lisätoimiin edistääkseen erityisesti naisten ja nuorten osallistumista työmarkkinoille esimerkiksi nuorisotakuulla; vahvistaa ammattikoulutusta, huolehtii tehokkaammista julkisista työvoimapalveluista ja parantaa korkea-asteen opiskelijoiden ura- ja neuvontapalveluja; vähentää kotitalouksien toisen tulonsaajan työntekoon kohdistuvia taloudellisia esteitä ja parantaa erityisesti lastenhoito-, pitkäaikaishoito- ja koulun ulkopuolisia palveluja; lisää toimia koulunkäynnin keskeyttämisen estämiseksi ja parantaa koulutuksen laatua ja tuloksia esimerkiksi tehostamalla opettajien ammatillista kehitystä ja monipuolistamalla urakehitystä; varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen toimivuuden, erityisesti kohdentamalla etuudet paremmin, varsinkin niiden pienituloisten kotitalouksien osalta, joissa on lapsia;

               5.

               siirtää verotaakkaa työstä ja pääomasta kulutukseen, kiinteään omaisuuteen ja ympäristöön ilman talousarviovaikutusta; tarkistaa tätä varten alv-poikkeusten ja alennettujen verokantojen sekä suorien verotukien soveltamisalan ja uudistaa kiinteistörekisterijärjestelmän kiinteään omaisuuteen kohdistuvien juoksevien verojen saattamiseksi markkina-arvojen mukaisiksi; jatkaa veronkierron torjuntaa, parantaa verosäännösten noudattamista ja ryhtyy määrätietoisiin harmaata taloutta ja pimeää työtä torjuviin toimiin;

               6.

               varmistaa niiden toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon, jotka tähtäävät palvelusektorin markkinoiden avaamiseen kilpailulle; poistaa jäljellä olevat asiantuntijapalveluita koskevat rajoitukset ja helpottaa markkinoille tuloa esimerkiksi julkisten paikallispalveluiden tuottamisessa edistämällä julkisten hankintamenettelyjen käyttöä suorien käyttöoikeuksien sijaan; jatkaa markkinoille tulon ehtojen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista verkkotoimialoilla ensisijaisesti huolehtimalla liikenneviranomaisen perustamisesta; parantaa infrastruktuurin kapasiteettia keskittymällä energian liitäntäverkkoihin, intermodaalikuljetuksiin ja nopeisiin laajakaistayhteyksiin televiestinnässä, jotta voidaan myös puuttua pohjoisen ja etelän välisiin eroihin.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2013 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/208/EU (EUVL L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 46.

      (5)  EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 97.


title: Suositus: neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2002-2010

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2015/45)

text:
               18.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 425/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä joulukuuta 2015,
   Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Národná banka Slovenskan nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien eli Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o:n toimikausi päättyi tilikauden 2014 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2015 alkaen.

               (3)

               Národná banka Slovenska on valinnut Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2015 ja 2016,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   Suositetaan, että Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. nimitetään Národná banka Slovenskan ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2015 ja 2016.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 10 päivänä joulukuuta 2015.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


Suositus neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuodesta 2005/06 vuoteen 2010/11


title: Komission suositus (EU) 2016/1319, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, suosituksen 2006/576/EY muuttamisesta lemmikkieläinten ruoassa esiintyvän deoksinivalenolin, zearalenonin ja okratoksiini A:n osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
                  2.8.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 208/58

            KOMISSION SUOSITUS (EU) 2016/1319,
      annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016,
      suosituksen 2006/576/EY muuttamisesta lemmikkieläinten ruoassa esiintyvän deoksinivalenolin, zearalenonin ja okratoksiini A:n osalta
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komission suosituksessa 2006/576/EY (1) vahvistetaan ohjearvot deoksinivalenolin, zearalenonin, okratoksiini A:n, fumonisiinien B1 ja B2 sekä T-2- ja HT-2-toksiinin esiintymiselle rehuaineissa ja rehuseoksissa.

                  (2)

                  Deoksinivalenolin nykyinen ohjearvo koirien rehussa on 5 mg/kg. Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot deoksinivalenolin toksisuudesta koirien rehussa ja EFSA:n lausunto deoksinivalenolista rehuissa (2), vaikuttaa siltä, ettei nykyinen ohjearvo tarjoa riittäviä koirien terveyteen liittyviä takeita, minkä vuoksi on aiheellista laskea deoksinivalenolin ohjearvoa koirien rehussa.

                  (3)

                  Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot zearaleonin toksisuudesta kissojen ja koirien rehussa, on aiheellista vahvistaa ohjearvo zearaleonille kissojen ja koirien rehussa, jotta voidaan saada kissojen ja koirien terveyteen liittyvät takeet odotettaessa EFSA:n laatimaa päivitettyä riskinarviointia rehun sisältämän zearaleonin aiheuttamista mahdollisista riskeistä eläinten terveydelle.

                  (4)

                  Kun otetaan huomioon vastikään saadut tiedot okratoksiini A:n toksisuudesta kissojen ja koirien rehussa ja EFSA:n lausunto okratoksiinista rehuissa (3), on aiheellista vahvistaa ohjearvo okratoksiini A:lle kissojen ja koirien rehussa, jotta voidaan saada kissojen ja koirien terveyteen liittyvät takeet.

                  (5)

                  Suosituksen luettavuuden säilyttämiseksi on tarkoituksenmukaista korvata suosituksen liite uudella liitteellä,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Korvataan suosituksen 2006/576/EY liite tämän suosituksen liitteellä.

         Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2016.

               Komission puolesta

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Komission jäsen

         (1)  Komission suositus 2006/576/EY, annettu 17 päivänä elokuuta 2006, deoksinivalenolin, zearalenonin, okratoksiini A:n, T-2- ja HT-2-toksiinin sekä fumonisiinien esiintymisestä eläinten rehuksi tarkoitetuissa tuotteissa (EUVL L 229, 23.8.2006, s. 7).

         (2)  Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the Commission related to Deoxynivalenol (DON) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

         (3)  Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ochratoxin A (OTA) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101

         LIITE

            OHJEARVOT

                     Mykotoksiini

                     Eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet

                     Ohjearvo mg/kg (ppm) rehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

                     Deoksinivalenoli

                     Rehuaineet (*)

                                 —

                                 vilja ja viljatuotteet (**), paitsi maissin sivutuotteet

                     8

                                 —

                                 maissin sivutuotteet

                     12

                     Rehuseokset, paitsi

                     5

                                 —

                                 sikojen rehuseokset

                     0,9

                                 —

                                 vasikoiden (< 4 kk), karitsoiden, vohlien ja koirien rehuseokset

                     2

                     Zearaleoni

                     Rehuaineet (*)

                                 —

                                 vilja ja viljatuotteet (**), paitsi maissin sivutuotteet

                     2

                                 —

                                 maissin sivutuotteet

                     3

                     Rehuseokset seuraaville eläimille:

                                 —

                                 porsaat, nuoret emakot, koiranpennut, kissanpennut, jalostuskoirat ja -kissat

                     0,1

                                 —

                                 muut kuin jalostukseen käytettävät täysikasvuiset koirat ja kissat

                     0,2

                                 —

                                 emakot ja lihasiat

                     0,25

                                 —

                                 vasikat, lypsykarja, lampaat (myös karitsat) ja vuohet (myös vohlat)

                     0,5

                     Okratoksiini A

                     Rehuaineet (*)

                                 —

                                 vilja ja viljatuotteet (**)

                     0,25

                     Rehuseokset seuraaville eläimille:

                                 —

                                 siat

                     0,05

                                 —

                                 siipikarja

                     0,1

                                 —

                                 kissat ja koirat

                     0,01

                     Fumonisiini B1 ja B2

                     Rehuaineet (*)

                                 —

                                 maissi ja maissipohjaiset tuotteet (***)

                     60

                     Rehuseokset seuraaville eläimille:

                                 —

                                 siat, hevoset (Equidae), kaniinit ja lemmikkieläimet

                     5

                                 —

                                 kalat

                     10

                                 —

                                 siipikarja, vasikat (< 4 kk), lampaat ja vohlat

                     20

                                 —

                                 täysikasvuiset märehtijät (> 4 kk) ja minkit

                     50

                     T-2- ja HT-2-toksiini

                     Kissoille tarkoitetut rehuseokset

                     0,05

            (*)  On kiinnitettävä erityistä huomiota eläimille suoraan syötettävään viljaan ja viljatuotteisiin, jotta niiden käyttö päiväannoksessa ei johda eläinten suurempaan altistumiseen kyseisille toksiineille kuin mitä vastaavat altistuksen tasot ovat siinä tapauksessa, että päiväannoksessa käytetään ainoastaan täysrehuja.

            (**)  Termi ”vilja ja viljatuotteet” sisältää paitsi 16 päivänä tammikuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 68/2013 (EUVL L 29, 30.1.2013, s. 1) liitteessä olevan C osan rehuaineluettelon 1 kohdassa ”Viljojen jyvät ja niistä saatavat tuotteet” luetellut rehuaineet myös muut viljasta saatavat rehuaineet, erityisesti viljaa sisältävät nurmirehut ja karkearehut.

            (***)  Termi ”maissi ja maissituotteet” sisältää paitsi asetuksen (EU) N:o 68/2013 liitteessä olevan C osan rehuaineluettelon 1 kohdassa ”Viljojen jyvät ja niistä saatavat tuotteet” luetellut rehuaineet myös muut maissista saatavat rehuaineet, erityisesti maissia sisältävät nurmirehut ja karkearehut.