title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Belgian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/1

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Belgian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/01)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Belgia toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 31 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Belgian kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Belgian maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Belgialle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Belgia ilmoitti kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen, jonka liitteenä oli liittovaltion suunnitelman luonnos, neljän alueellisen suunnitelman luonnokset ja joukko lisäliitteitä. Vaikka suunnitelmaan voidaan liittää täydentäviä asiakirjoja, lopullisen kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman on sisällettävä kaikki asetuksessa edellytetyt osat, myös kaikki tiedot, joita tarvitaan, jotta voidaan arvioida esitettyjä tavoitetasoja ja suunnitelman asianmukaisuutta niiden saavuttamisen kannalta, erityisesti kattava yleiskatsaus politiikoista ja toimenpiteistä sekä siihen liittyvä vaikutusten arviointi. Tarvitaan huomattavasti työtä ja poliittista tahtoa, jotta saadaan aikaan parempi yhdennetty kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma, joka puolestaan olisi hyödyllisempi väline ja helpottaisi yhteistyötä energiakäänteen toteuttamisesta vastaavien viranomaisten välillä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä hiilestä irtautumisen ja energiatehokkuuden ulottuvuuksien sekä muiden ulottuvuuksien välisiin yhteyksiin erityisesti esittämällä konkreettisempia ja määrällisiä tavoitteita, jotka liittyvät energiaturvallisuuteen, energian sisämarkkinoihin sekä tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn ja tukevat hiilestä irtautumista, uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja selittämällä paremmin, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate on otettu huomioon.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava yleiskatsaus paitsi energiaintensiivisten teollisuudenalojen myös vähähiilisten teknologioiden sektorin kilpailukyvystä esittämällä konkreettinen analyysi siitä, miten kyseinen sektori sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon kiertotalouden politiikat ja korostaa hyötyjä, joita niillä saadaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Belgiaa koskevien komission suositusten pohjana on Belgian yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ BELGIA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  täydentää tietoja politiikoista ja toimenpiteistä, joita tarvitaan EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuodeksi 2030 asetetun kansallisen tavoitteen (-35 % vuoteen 2005 verrattuna) saavuttamiseksi, myös rakennusten ja liikenteen aloilla, joilla suurimman osan vähennyksistä on tapahduttava, esittämällä lisätietoja niiden soveltamisalasta, ajoituksesta ja odotetuista vaikutuksista; täsmentää, miten se aikoo käyttää joustomahdollisuuksia taakanjaon, kirjattujen maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alan päästöjen ja päästökauppajärjestelmän välillä;

                  2.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa merkittävästi vähintään 25 prosenttiin Belgian panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia ja mahdollistavat tämän panoksen toteutumisen ajoissa ja kustannustehokkaasti; varmistaa lisäksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (9) vuodeksi 2020 asetettu uusiutuvaa energiaa koskeva Belgian tavoite saavutetaan täysin ja säilytetään perusosuutena vuodesta 2021 eteenpäin, ja selittää, miten Belgia aikoo saavuttaa ja säilyttää kyseisen perusosuuden; lisää lämmitys- ja jäähdytysalan toimia, joilla pyritään saavuttamaan direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan mukainen ohjeellinen tavoite, ja tehostaa liikennealan toimia, joilla pyritään lisäämään ja monipuolistamaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti, myös hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta;

                  3.

                  lisää energiatehokkuuden tavoitetasoa vähentämällä energian loppukulutusta, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; tukee sitä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; esittää ehdotettujen politiikkojen ja toimenpiteiden tueksi vaikutusten arvioinnin ja yksityiskohtaisemmat tiedot kauden 2021–2030 toimien laajuudesta ja toteutusaikataulusta;

                  4.

                  määrittelee monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi; ottaa huomioon alueellisen yhteyden sekä rajayhdysjohtojen ja naapurimaiden tuotantokapasiteetin tarjoamat todelliset mahdollisuudet arvioidessaan sähköalan resurssien riittävyyttä;

                  5.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  tehostaa jo ennestään erinomaista alueellista yhteistyötä viidenvälisellä energiafoorumilla käyttäen perustana etenkin 4 päivänä maaliskuuta 2019 annettua poliittista lausumaa, jonka mukaan alueelliseen yhteistyöhön sisällytetään nimenomaisesti yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laatiminen ja seuranta varsinkin rajatylittävän yhteistyön kannalta merkittävien kysymysten osalta;

                  7.

                  parantaa investointitarpeita koskevien pääasiassa laadullisten tietojen määrällistä ilmaisemista ja täydentää niitä kattavalla arviolla tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista kokonaisinvestoinneista; esittää yleisen arvion investointien lähteistä, myös asianmukaisesta kansallisesta, alueellisesta ja unionin rahoituksesta;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä niistä luopumiseksi toteutetut toimet ja suunnitelmat;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa, myös määrällisestä näkökulmasta;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sekä politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista, myös hiili-intensiivisillä alueilla ja teollisuusalueilla; kehittää lähestymistapaa, jolla torjutaan energiaköyhyyttä, myös antamalla lisätietoja nykyisistä ja mahdollisista toimenpiteistä sekä energiaköyhyyttä koskevista suunnitelmista ja niiden odotetuista vaikutuksista ja täydentämällä asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytettyä analyysiä.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Tšekin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/9

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Tšekin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/03)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Tšekki toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 31 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Tšekin kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin. Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (4)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (5)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (6)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (7)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (8)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Tšekin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Tšekille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (9)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (10)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (11)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (12)

                  Energiaunionin ulottuvuuksien väliset yhteydet näkyvät suunnitelmaluonnoksessa, mutta niitä ei mainita nimenomaisesti. Lopullisessa suunnitelmassa Tšekin olisi käsiteltävä lähemmin mainittuja energiaunionin eri ulottuvuuksien välisiä yhteyksiä yksilöimällä hiilestä irtautumisen ulottuvuuden sisäisiä synergioita esimerkiksi biopolttoaineiden ja maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden välillä. Myös synergioita hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä etenkin energiatehokkuus etusijalle -periaatteen suhteen olisi selvitettävä tarkemmin selittämällä, miten energiatehokkuus edistää energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden kustannustehokasta saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä ja esittämällä selkeitä aikatauluja. Tärkeä seikka, jota olisi pohdittava lähemmin lopullisessa suunnitelmassa, on oikeudenmukaisen siirtymän suunnittelu hiili-intensiivisillä alueilla. Ilmastonmuutosriskien vaikutus energiahuoltoon on toinen merkittävä näkökohta. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (13)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (14)

                  Tšekkiä koskevien komission suositusten pohjana on Tšekin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ TŠEKKI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 23 prosenttiin Tšekin panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen suunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja esittää asianmukaisia toimenpiteitä Tšekin suunnitelmassa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; sisällyttää suunnitelmaan konkreettisia toimenpiteitä hallinnollisen taakan keventämiseksi ja mahdollisuuksia luovien puitteiden luomiseksi itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  2.

                  lisää primäärienergian kulutuksen vähentämistä koskevaa tavoitettaan ottaen huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi, ja tukee sitä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; yksilöi paremmin politiikat ja toimenpiteet, jotka suunnitellaan hyväksyttävän vuosina 2021–2030, myös niiden odotettavissa olevien vaikutusten arvioinnin perusteella;

                  3.

                  sisällyttää suunnitelmaan ennusteita tulevasta energialähteiden yhdistelmästä, uusiutuvat kaasulähteet mukaan luettuna, ja suunniteltuja toimenpiteitä energiajärjestelmän häiriönsietokyvyn, kysyntäpuolen toimenpiteiden, kyberturvallisuuden ja elintärkeän infrastruktuurin aloilla; esittää yksityiskohtaisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyritään monipuolistamaan maakaasun toimituksia kolmansista maista; määrittää lisäksi monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden sekä ydinmateriaalien ja polttoaineiden pitkän aikavälin toimituksen varmistamiseksi erityisesti ydinvoiman tuotantokapasiteetin kehittäminen huomioon ottaen;

                  4.

                  määrittää markkinoiden yhdentymistä koskevia tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita, erityisesti hyvin määriteltyjä uusia ja suunniteltuja toimenpiteitä; esittää uusiutuvien kaasujen potentiaalin; sisällyttää lopulliseen suunnitelmaan yleisen arvioinnin nykyisistä ja tulevista kilpailun kehittämiseen liittyvistä toimenpiteistä;

                  5.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteitaan ja rahoitustavoitteitaan, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  jatkaa jo nyt erinomaista lähestymistapaa alueelliseen yhteistyöhön Visegrad-ryhmässä, johon kuuluvat Tšekki, Unkari, Puola ja Slovakia, sekä kahdenvälistä vuoropuhelua muiden jäsenvaltioiden kanssa; tällaiseen yhteistyöhön voisi sisältyä sellaisia aiheita kuin energian sisämarkkinoiden yhdentymisen edistäminen, toimenpiteet, jotka liittyvät verkkojen riittävyyden arvioimiseen kapasiteettimarkkinoiden suunnitellun jatkamisen valossa, oikeudenmukainen siirtymä, hiilestä irtautuminen sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton lisääminen ja tästä aiheutuvat vaikutukset energiajärjestelmään ja rajatylittävään sähkön kauppaan;

                  7.

                  laajentaa investointitarpeita ja -lähteitä koskevan analyysinsä (mukaan lukien asianmukainen kansallisen, alueellisen ja unionin tason rahoitus), johon sisältyy tällä hetkellä tietyt politiikat, yleiseksi katsaukseksi investointitarpeisiin energia- ja ilmastotavoitteidensa saavuttamiseksi; harkitsee myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (9) mukaisten toisiin jäsenvaltioihin tehtävien siirtojen kustannustehokasta toteuttamista rahoituslähteenä;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään ja määritetään määrällisesti vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista, politiikoista ja toimenpiteistä; lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa olisi erityisesti analysoitava energiasiirtymän vaikutusta niihin väestöryhmiin, jotka kärsivät hiilen käytön asteittaisesta lopettamisesta tai muilla energiaintensiivisillä sektoreilla toteutettavista mukautuksista, ja luotava yhteys Tšekin strategiseen kehykseen ReStartiin, jolla edistetään Tšekin hiilialueiden oikeudenmukaista siirtymää; kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa täsmentämällä arviotaan asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Tanskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/13

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Tanskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/04)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 288 artiklan,
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Tanska toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 21 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Tanskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Tanskan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Tanskalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Tanskan olisi lopullisessa suunnitelmassaan otettava huomioon synergiat energiaunionin viiden ulottuvuuden sekä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen välillä, myös selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaasti sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä. Lisäksi lopullisessa suunnitelmassa on tärkeää käsitellä lisätietoja erityisistä tavoitteista, jotka koskevat kysyntäjoustoa, aggregointia, järjestelmän joustavuutta, älykkäitä verkkoja, varastointia, hajautettua tuotantoa sekä kuluttajansuojaa ja kilpailukykyä energian vähittäismarkkinoilla, jotta voidaan varmistaa uusiutuvaa sähköä koskevan 100 prosentin tavoitteen hallittu täytäntöönpano vuoteen 2030 mennessä. On tärkeää, että valmiissa lopullisessa suunnitelmassa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä kansalliset politiikat, toimenpiteet ja aikataulut niistä luopumiseksi. Suunnitelmaa voisi parantaa myös lisäämällä tietoja siitä, miten ilmastonmuutoksesta aiheutuvat riskit saattavat vaikuttaa energiahuoltoon. Tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuden tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin vieläkin kattavampi analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori, mukaan lukien hiilestä irtautuminen energia- ja hiili-intensiivisillä teollisuudenaloilla, tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Lopullisessa suunnitelmassa voisi esittää mitattavissa olevia tulevaisuuden tavoitteita, jotka perustuisivat energiateknologioiden vientistrategiaan, sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviä politiikkoja ja toimenpiteitä. Lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa voitaisiin lisäksi korostaa kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, jotka saavutetaan kiertotalouteen liittyvillä kunnianhimoisilla toimilla.

                  (15)

                  Tanskaa koskevien komission suositusten pohjana on Tanskan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ TANSKA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  selventää, miten se aikoo saavuttaa EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuodeksi 2030 asetetun kansallisen tavoitteen (-39 % vuoteen 2005 verrattuna), myös ottamalla käyttöön uusia kustannustehokkaita politiikkoja rakennusten alalla ja määrittelemällä suunniteltuja liikennealan politiikkojaan tarkemmin sekä täsmentämällä, miten se aikoo käyttää joustomahdollisuuksia taakanjaon, maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alan ja päästökauppajärjestelmän välillä;

                  2.

                  tukee Tanskan panoksena uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen esitettyä vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden myönteisen korkeaa 55 prosentin tavoitetasoa yksityiskohtaisilla ja määrällisillä politiikoilla ja toimenpiteillä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; selventää muun muassa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat saavuttavan ohjeellisen kehityskulun tasoa; esittää lisäksi liikenteen alan kehityskulkuja ja niitä vastaavia toimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukainen liikennealan tavoite; antaa lisätietoja erityisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus varmistaa biomassan toimituksen ja käytön kestävyys energia-alalla, kun otetaan huomioon biomassan merkittävä osuus Tanskan energialähteiden yhdistelmässä;

                  3.

                  lisää merkittävästi tavoitetasoa, joka koskee sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämistä vuonna 2030, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; ehdottaa kunnianhimoisempia politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka kompensoivat energiatehokkuuden rahoituksen huomattavasti alennettujen tasojen todennäköiset vaikutukset ja sovitut energiaverojen alennukset ja joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; sisällyttää suunnitelmaan uusia toimenpiteitä, joilla pyritään ja pystytään saavuttamaan direktiivin 2012/27/EU 7 artiklassa edellytetyt energiasäästöt; tämä on erityisen tärkeää, koska Tanska on päättänyt lopettaa nykyisen energiatehokkuusvelvoitejärjestelmänsä, mikä vähentää loppuenergian säästötoimiin saatavilla olevaa rahoitusta; selventää todellisia toimenpiteitä, joilla pystytään saavuttamaan puhtaampaa ja tehokkaampaa liikennettä ja ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet;

                  4.

                  määrittelee selkeitä, mitattavissa olevia ja tulevaisuuteen suuntautuvia energiamarkkinoiden yhdentämistä koskevia tavoitteita;

                  5.

                  tarkentaa tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  laajentaa jo ennestään hyviä alueellisia yhteistyöjärjestelyjä erityisesti muiden Pohjoismaiden (Islanti, Norja, Ruotsi ja Suomi) sekä Baltian maiden (Latvia, Liettua ja Viro) kanssa muihin yhteistyömekanismeihin; uusiutuvan energian alalla yhteistyötä voidaan tiivistää esimerkiksi suunnitelluissa tilastollisissa siirroissa tai uusiutuvan energian hybridihankkeissa, joissa merituulisähköä liitetään useammille kuin yksille markkinoille; tutkimuksen ja innovoinnin alalla voidaan esimerkiksi sovittaa yhteen tutkimusohjelmia, koordinoida rahoitusta ja etsiä synergioita muiden jäsenvaltioiden ja unionin ohjelmien ja aloitteiden kanssa;

                  7.

                  laajentaa esittämäänsä investointitarpeiden analyysiä arvioimalla, paljonko julkisia ja yksityisiä investointeja tarvitaan, jotta voidaan rahoittaa suunnitellut politiikat, joilla pyritään saavuttamaan energia- ja ilmastotavoitteet vuoteen 2030 mennessä, ja esittämällä niiden todennäköiset rahoituslähteet;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää tervetullutta ilmastonmuutoksen hillitsemispolitiikan ja ilman epäpuhtauksia koskevan politiikan huomioon ottamista määrällisillä tiedoilla, jotka käsittävät ainakin vaaditut tiedot suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden mukaisista ennustetuista ilman epäpuhtauksien päästöistä;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat nykyistä paremmin, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Saksan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/17

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Saksan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/05)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Saksa toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 20 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Saksan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Saksan maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Saksalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Kun otetaan huomioon suunnitelman luonnoksessa esitetty kansallisten tavoitteiden hyvä kokonaisrakenne, lopullisessa suunnitelmassa voitaisiin eritellä tärkeimpiä tavoitteiden välisiä vuorovaikutuksia kansallisten tavoitetasojen sekä alustavien, suunniteltujen ja nykyisten politiikkavälineiden ja lisäpolitiikkavälineiden osalta. Jos talouden eri alojen välisiä kytkentöjä ja niihin liittyvää kannustinrakennetta käsiteltäisiin tarkemmin, voitaisiin tarkastella politiikkojen ja toimenpiteiden johdonmukaisuutta energiaunionin eri ulottuvuuksissa ja niiden kesken nykyistä kattavammin. Tässä yhteydessä voitaisiin ottaa huomioon se, että määritetään investointitarpeet kaikissa energiaunionin ulottuvuuksissa ja estetään vaihtelevien hintojen äkilliset vaikutukset varmistamalla energiatukien asteittainen ja pitkällä aikavälillä ennakoitavissa oleva lakkauttaminen, sekä toimenpiteet, joilla lievennetään heikossa asemassa oleviin kuluttajiin kohdistuvia vaikutuksia energiaköyhyyttä koskevilla toimenpiteillä. Kattavalla vaikutusten arvioinnilla voitaisiin helpottaa politiikkojen välisten vuorovaikutusten käsittelyä esimerkiksi määrittämällä määrällisesti, mikä vaikutus energiakäyttöön tarvittavan biomassan kestävällä toimituksella on kirjattuihin maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuviin päästöihin ja poistumiin sekä ilmastonmuutoksesta energiaturvallisuudelle aiheutuviin riskeihin. Lopullisessa suunnitelmassa esitettävä määrällinen yleiskatsaus, jossa kuvataan uusiutuvan energian kasvavan osuuden sisällyttämiseksi sähköjärjestelmään tarvittavien eri joustomahdollisuuksien kehitystä, voisi auttaa käsittelemään energiaunionin ulottuvuuksien välisiä lisävuorovaikutuksia. Suunnitelmaan voitaisiin sisällyttää kattavammin tietoja siitä, miten energiatehokkuus etusijalle -periaate otetaan huomioon kansallisissa politiikoissa ja toimenpiteissä energianunionin eri ulottuvuuksissa.

                  (14)

                  Lisää huomiota olisi kiinnitettävä myös teollisuuden kilpailukykyyn sekä energiakäänteeseen liittyviin Saksan kilpailuvahvuuksiin ja mahdollisiin haasteisiin. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä viitata mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin ja esittää asianmukaiset yhteydet yritys-, teollisuus- ja koulutuspolitiikkaan. Lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Saksaa koskevien komission suositusten pohjana on Saksan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi (7), joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä.

            SUOSITTAA, ETTÄ SAKSA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  määrittelee kustannustehokkaita lisäpolitiikkoja ja -toimenpiteitä, erityisesti rakennusten, liikenteen ja maatalouden aloille, jotta voidaan kattaa merkittävä ennustettu vaje EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuodeksi 2030 asetetun kansallisen tavoitteen (-38 % vuoteen 2005 verrattuna) saavuttamisessa;

                  2.

                  esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen esitetyn Saksan panoksen eli uusiutuvien energialähteiden 30 prosentin osuuden toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; esittää kehityskulkuja ja erityisiä toimenpiteitä, joilla pyritään saavuttamaan direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukainen liikennealan tavoite; antaa lisätietoja mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti, myös hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta;

                  3.

                  antaa sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen vähentämiseen riittävän kunnianhimoisen kansallisen panoksen, jossa otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti, ja tukee kansallista panosta niin laajoilla politiikoilla ja toimenpiteillä, että pystytään saavuttamaan vastaavat energiasäästöt; yksilöi selkeästi politiikat, jotka on tarkoitus hyväksyä ja toteuttaa kaudella 2021–2030, niiden odotetut vaikutukset sekä toteutusaikataulun ja määrärahatarpeet;

                  4.

                  täsmentää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet joustavuuden varmistamiseksi, sekä ydinvoimasta luopumista koskevia tietoja;

                  5.

                  määrittelee tulevaisuuteen suuntautuvia energiamarkkinoiden yhdentämistä koskevia tavoitteita ja päämääriä, erityisesti toimenpiteitä, joilla vahvistetaan markkinasignaaleja ja lisätään sähkön hinnan markkinatekijöiden tosiasiallista vaikutusta; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sen tärkeänä osana aikataulun ja asianmukaisia toimia, joilla poistetaan sähköjärjestelmän rakenteelliset siirtorajoitukset ja tarjotaan tehokas ajojärjestys ja sijaintia koskevia signaaleja markkinoille, erityisesti perustaksi muiden jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön ja koordinoinnin lisäämiselle ja energian sisämarkkinoiden toiminnan huomioon ottamiseksi;

                  6.

                  selventää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuosina 2022–2030, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  7.

                  jatkaa sekä yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelyn että toteutuksen aikana alueellista yhteistyötä korkean tason työryhmissä ja naapurijäsenvaltioiden kuulemista; keskittyy tässä yhteydessä kivihiilestä ja ruskohiilestä luopumiseen, uusiutuvan energian käyttöönottoon ja energian sisämarkkinoihin ja käsittelee seuraavan kaltaisia kysymyksiä: yhteenliitäntäaste ja kapasiteetti vuodesta 2021 eteenpäin, järjestelmän riittävyyden arviointiin liittyvät alueellisen yhteistyön toimenpiteet, oikeudenmukainen siirtyminen ja tarvittavat energiajärjestelmien muutokset, joilla varaudutaan uusiutuvien lähteiden suurempiin osuuksiin, joiden odotetaan muuttavan rajatylittävää sähkökauppaa ja lisäävän tarvetta järjestelmän joustavuudelle;

                  8.

                  laajentaa esittämänsä sähkön siirtoinfrastruktuurin investointitarpeita koskevan analyysin yleiskatsaukseksi energia- ja ilmastotavoitteidensa saavuttamiseksi tarvittavista investoinneista; esittää yleisen arvion investointien lähteistä, myös asianmukaisesta kansallisesta, alueellisesta ja unionin rahoituksesta;

                  9.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  10.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa siten, että esitetään ja määritetään määrällisesti vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, annetaan tukevia tietoja ja tarkastellaan synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  11.

                  sisällyttää suunnitelmaan oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja energiakäänteen ja suunnitellun kivihiilestä luopumisen tai muilla hiili-intensiivisillä aloilla toteutettavien muutosten sosioekonomisista vaikutuksista; kuvailee suunniteltujen tavoitteiden, politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksia; kehittää lähestymistapaa, jolla torjutaan energiaköyhyyttä, myös esittämällä asetuksessa (EU) 2018/1999 edellytetyn erityisen energiaköyhyyttä koskevan arvion.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Irlannin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/25

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Irlannin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/07)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Irlanti toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 21 päivänä joulukuuta 2018. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Irlannin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Irlannin maaraportissa vuonna 2019 (4) sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Irlannille (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Irlannin olisi hyödynnettävä lopullisessa suunnitelmassa suunnitelmaluonnoksensa pohdintoja poliittisista vuorovaikutuksista työstämällä synergioita hiilestä irtautumisen, energiaturvallisuuden ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksien välillä. Yksi tähän liittyvä kysymys on se, miten suunniteltu kivihiilen käytön asteittain tapahtuva lopettaminen ja uusiutuvan energian käytön lisääminen vaikuttavat energiaturvallisuuteen ja sähköjärjestelmän tuotannon riittävyyteen. Toinen käsiteltävä kysymys koskee biomassan käytön suunnitellun lisäämisen yhteensopivuutta sen kanssa, että suunnitelmissa on lisätä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvia poistumia. Energiatehokkuus etusijalle -periaatteen huomioon ottaminen määritettäessä uusiutuvien energialähteiden tukikelpoisuusvaatimuksia ja ehdotettaessa energiaturvallisuutta ja energian sisämarkkinoiden ulottuvuuksia koskevia politiikkoja on myös tärkeä asia, jota olisi käsiteltävä lopullisessa suunnitelmassa. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Lisäksi olisi hyödyllistä, että lopullisessa suunnitelmassa käsiteltäisiin kiertotalouden roolia viittaamalla kansallisiin strategioihin ja toimintasuunnitelmiin ja nostamalla esiin niiden etuja ja mahdollisia kompromisseja kasvihuonekaasupäästöihin liittyen.

                  (15)

                  Irlantia koskevien komission suositusten pohjana on Irlannin yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ IRLANTI TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  esittää erityisesti rakennus- ja kuljetusalaa koskevia lisätoimenpiteitä, joilla vähennetään kustannustehokkaasti ennustettua merkittävää vajetta sen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevissa vuodeksi 2030 asetetuissa kansallisissa tavoitteissa (-30 % vuoteen 2005 verrattuna);

                  2.

                  esittää Irlannin panokseksi uusiutuvaa energiaa koskevaan vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen uusiutuvien energialähteiden vähintään 31 prosentin osuutta, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (8) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; varmistaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (9) liitteessä I vahvistettu uusiutuvaa energiaa koskeva vuoden 2020 tavoite saavutetaan kokonaan ja säilytetään perustasona vuodesta 2021 eteenpäin, ja selittää, miten se aikoo saavuttaa ja säilyttää tämän perustaso-osuuden; esittää lämmitys- ja jäähdytysalan ja kuljetusalan kehityskulut ja niitä vastaavat toimenpiteet, joilla saavutetaan direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite ja direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklassa asetettu liikennetavoite; ryhtyy konkreettisiin toimenpiteisiin hallinnollisesta taakasta selviytymiseksi ja tarjoaa yksityiskohtaisia tietoja toimenpiteistä puitteiden luomiseksi itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti;

                  3.

                  lisää merkittävästi energiatehokkuutta koskevaa tavoitetasoaan vähentämällä sekä primääri- että loppuenergian absoluuttista kulutusta, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; tukee tätä politiikoilla ja toimenpiteillä, joilla saavutetaan energian lisäsäästöjä vuoteen 2030 mennessä; ilmoittaa lopullisen määrän spesifisenä arvona sekä primääri- että loppuenergian kulutuksen osalta; esittelee yksityiskohtaisesti energiansäästöjen arvioinnissa käyttämänsä menetelmät; lisäksi on mainittava energiatehokkuuspolitiikkojen täytäntöönpanoa varten tarvittavat investoinnit;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuden vähentämiseen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä erityisesti kaasu- ja öljyalalla Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi;

                  5.

                  työstää edelleen tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  6.

                  hyödyntää Pohjanmeren rannikkovaltioiden energiayhteistyön ja EU:n saarten puhdasta energiaa koskevan aloitteen muodostamaa kehystä uusiutuvia energialähteitä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja käynnissä olevien yhteenliitäntähankkeiden aikataulun mukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; säätää Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamista koskevan päätöksen vuoksi toimenpiteitä, joilla varmistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön jatkuminen liittyen valmiuksiin ja toimintaan hätätilanteissa sähkön sekä kaasun ja öljyn toimitusvarmuuden osalta;

                  7.

                  luettelee toteutetut toimet ja suunnitelmat energiatukien lakkauttamiseksi asteittain erityisesti fossiilisilta polttoaineilta;

                  8.

                  esittelee vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa, antaa tätä tukevia tietoja ja tarkastelee synergioita ja kompromissien vaikutuksia;

                  9.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista; lopullisessa suunnitelmassa olisi käsiteltävä erityisesti siirtymän vaikutusta hiili-intensiivisillä alueilla asuvaan väestöön; täydentää lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ohjeellisilla tavoitteilla energiaköyhyyden vähentämisestä asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).