title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Espanjan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/81

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Espanjan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2013/C 217/20
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen valiokunnan lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen (4) Espanjan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Espanjan vuosien 2012–2015 vakausohjelmasta.

               (5)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2013 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 7 päivänä helmikuuta 2013 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Espanjaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja. Kasvun ja rahoitusvakauden vaarana on edelleen muun muassa hyvin suuri kotimaisen ja ulkomaisen velan määrä. Pankkisektorilla on parhaillaan menossa pääomittamis- ja uudelleenjärjestelyprosessi, johon käytetään myös julkisia varoja. Tavara- ja työmarkkinoiden jäykkyydet myötävaikuttavat korkeaan ja kasvavaan työttömyyteen ja yleensäkin haittaavat talouden sopeutusta. Vaikka sopeutus on meneillään, tarvittavien korjaavien toimenpiteiden laajuus edellyttää jatkuvia vahvoja toimia tuote- ja palvelumarkkinoilla, työmarkkinoilla, finanssisektorilla ja julkisessa taloudessa.

               (9)

               Espanja toimitti vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuosia 2012–2016 koskevan vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuoden 2013 osalta pääpiirteissään uskottava, mutta vuoden 2014 ja sitä seuraavien vuosien osalta siihen kohdistuu joitakin heikkenemisriskejä verrattuna komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Vaikka vakausohjelman mukaan ennustettu kasvu on vuosina 2014–2016 vähäisempää kuin komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan, viimeksi mainittu perustuu olettamukseen, ettei politiikka muutu, eikä siinä näin ollen oteta huomioon julkisen talouden vakauttamista, joka on tarpeen vakausohjelman mukaisten julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada julkisen talouden alijäämä viimeistään vuonna 2016 alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakauttaminen perustuu pääasiassa menokuriin – menosuhde pienenee 3,7 prosenttiyksikköä vuosina 2012–2016 – mutta myös joihinkin tuloja kasvattaviin toimenpiteisiin. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella ohjelmassa suunniteltu rakenteellisen alijäämän vuotuinen parannus on BKT:hen suhteutettuna 1,2 prosenttia suhteessa vuonna 2013, 0,4 prosenttia vuonna 2014, 0,9 prosenttia vuonna 2015 ja 0,9 prosenttia vuonna 2016. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen vakausohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen ja joka olisi saavutettava viimeistään vuonna 2018. Tämä tavoite ylittää vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen tavoitteen. Suunniteltu rakenteellinen sopeutusvauhti vuosina 2017–2018 riittää etenemiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen huippu saavutetaan vuonna 2016, minkä jälkeen se laskee.
               Alijäämän ja velan sopeuttamisuriin kohdistuu heikkenemisriskejä. Alijäämää koskevien tavoitteiden tueksi tarkoitettuja toimenpiteitä ei ole tarkennettu riittävästi varsinkaan alueellisella tasolla. Vakausohjelmassa ei ole määritetty lainkaan toimenpiteitä vuodelle 2016, ja aiemmat väliaikaiset toimenpiteet ulottuvat ainoastaan vuoteen 2014. Paikallishallinnon uudistuksesta saataviksi suunniteltuihin säästöihin kohdistuu merkittäviä täytäntöönpanoriskejä. Lisäksi talouden, työmarkkinoiden ja rahoituksen tilanteeseen sekä tulokehitykseen liittyy epävarmuustekijöitä makrotalouden mittavan epätasapainotilan jatkuessa. Hyväksytyn varhaiseläkeuudistuksen täysimääräinen täytäntöönpano ja kestävyystekijästä sopiminen lieventäisivät sosiaaliturvajärjestelmään liittyviä riskejä. Omaisuuserien suojausohjelmiin ja takauksiin liittyvistä vastuusitoumuksista aiheutuu lisäriski. Talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa on tapahtunut merkittävää edistystä, mutta julkisen talouden vakautta koskevaan lakiin sisältyvän ennalta ehkäisevän ja korjaavan mekanismin täytäntöönpano voisi olla avoimempaa ja oikea-aikaisempaa. Hallinnon maksurästeistä ei raportoida järjestelmällisesti ja ajoissa, vaikka maksamattomien rästien vuoksi jouduttiin laatimaan erityinen takaisinmaksuohjelma. Riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston perustaminen on jäljessä aikataulusta. Kaikkia julkisia tuloja ja menoja koskevien indeksointisääntöjen ehdotetun tarkistuksen avulla saataisiin aikaan budjettisäästöjä ja hinnat voisivat reagoida paremmin taloustilanteeseen. Kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan myös, että terveydenhuoltoon ja lääkkeisiin liittyvien menojen kustannustehokkuutta on parannettava edelleen esimerkiksi tarkistamalla viitehintoja ja keskittämällä farmaseuttisten tuotteiden ostot tai laajentamalla omavastuuta.

               (11)

               Suhteellista verorasitusta tasapainotettiin vuonna 2012 merkittävästi kulutus- ja ympäristöverojen suuntaan, mutta verojen suhde BKT:hen on Espanjassa edelleen unionin alhaisimpia. Verotusjärjestelmän tehokkuutta voidaan parantaa edelleen lisäämällä kasvulle suotuisampien välillisten verojen osuutta ja torjumalla veropetoksia ja veronkiertoa julkisen talouden vakauttamistoimien mukaisesti. Espanja toteutti joitakin toimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa, mutta yksityisen sektorin velkaantuneisuus edellyttää vielä lisätoimia.

               (12)

               Finanssisektorin sopeutusohjelmaa toteutetaan suunnitelman mukaan. Erityisesti on toteutettu tarpeelliset pääomitukset ja perustettu omaisuudenhoitoyhtiö Sareb. Pankkien rakenneuudistus valtiontukisääntöjen mukaisten päätösten nojalla edellyttää tulevina vuosina jatkuvaa huomiota. Espanja toteutti vuonna 2012 yritysten rahoitusta ja likviditeettiä koskevien rajoitusten vaikutusten lieventämiseksi laajan suunnitelman alue- ja paikallishallinnon ottaman kaupallisen lainan (27,3 miljardia euroa) maksamiseksi yrityksille ja käynnisti erilaisia aloitteita yritysten rahoitusvaihtoehtojen lisäämiseksi. Suunnitelmaa odotetaan jatkettavan vuodelle 2013.

               (13)

               Työmarkkinatilanne on edelleen kriittinen. Talouden sopeutus poispäin kotimaisesta kysynnästä ja rakennussektorista sekä markkinoiden jäykkyys ja ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ovat muiden seikkojen ohella vaikuttaneet työttömyysasteen nousuun 27 prosenttiin alkuvuodesta 2013. Erityisen huolestuttavaa on nuorisotyöttömyysasteen kasvu 56 prosenttiin ja pitkäaikaistyöttömyyden osuuden kasvu 44,4 prosenttiin kokonaistyöttömyydestä vuoden 2012 lopussa. Saatavilla olevien tietojen mukaan vuoden 2012 työmarkkinauudistus on alkanut saada aikaan suurempaa sisäistä joustoa (yritysten sisällä), irtisanomiskustannusten vähenemistä ja maltillista palkkakehitystä. Kansallisen uudistusohjelman mukaan uudistuksen toteutusta arvioidaan heinäkuussa 2013 sen ilmoitettujen tavoitteiden suhteen, jotta sitä voidaan täydentää tarvittaessa. Aktiivisen työmarkkinapolitiikan uudistaminen on viivästynyt, toimia julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi ja lujittamiseksi tarvitaan edelleen eikä hiljattain tehtyä päätöstä yksityisten työvoimatoimistojen avaamisesta ole pantu täysimääräisesti täytäntöön, kuten ei myöskään kansallisten ja alueellisten julkisten työvoimapalvelujen välistä yhteistyötä (keskitetty työpaikkaportaali).

               (14)

               Nuorisotyöttömyysastetta ja pitkäaikaistyöttömyyttä pahentaa se, että vailla virallista tutkintoa olevien työttömien osuus on suuri (35 %) ja se, ettei koulutus vastaa riittävästi työmarkkinoiden tarpeita. Maaliskuussa 2013 esitetty kansallinen nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategia vuosiksi 2013–2016 sisältää useita lyhyen ja pitkän aikavälin toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan nuorten työllistymismahdollisuuksia. Samaan aikaan on otettu käyttöön teoriaa ja käytäntöä yhdistävä ammattikoulutusjärjestelmä, jossa aloitettiin vuonna 2012 jo pilottihankkeita. Vuoden 2013 kansallisessa uudistusohjelmassa myös korostetaan, että koulutusjärjestelmän uudistus on toteutettava pikaisesti ja koulutuksen kokonaislaatua on parannettava.

               (15)

               Pääasiassa työmarkkinatilanteen tuloksena, mutta myös sen vuoksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole pystynyt poistamaan köyhyyttä tuloksellisesti, Espanja sijoittuu köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä osoittavien pääindikaattorien perusteella alle EU:n keskiarvon. Erityisen heikossa asemassa ovat lapset. Uusien toimintalinjojen kehittämisessä ei ole yleisesti juurikaan edistytty. Kansalliseen uudistusohjelmaan ei sisälly tietoja vuosina 2013–2016 sovellettavan sosiaalista osallisuutta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman sisällöstä tai hyväksymisaikataulusta. Keskeisiä haasteita ovat tarve koota järkeistetyt tavoitteet ja resurssit riittäviksi poliittisiksi puitteiksi, parantaa hallintotapaa ja hallintorakenteiden välistä koordinointia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, yksinkertaistaa sosiaaliavustusten hakumenettelyjä ja tarkastella liikkuvuuden esteitä. Lasten köyhyyden torjuntaan ja perheiden tukipalvelujen tehokkuuden parantamiseen suunnatuissa toimenpiteissä tapahtui jonkin verran edistystä.

               (16)

               Liiketoimintaympäristön heikkoudet, esimerkiksi kotimaan markkinoiden segmentoituminen ja palvelualoille pääsyn esteet, estävät työpaikkojen luomista, ja alan uudistus etenee hitaammin kuin syyskuussa 2012 hyväksytyssä uudistussuunnitelmassa oletettiin. Hallitus hyväksyi alustavan ehdotuksen markkinoiden yhtenäisyyttä koskevaksi laiksi tammikuussa 2013 ja parlamentti hyväksynee sen lopullisesti ennen vuoden 2013 loppua. Vuoden 2013 kansallisessa uudistusohjelmassa toistettujen sitoumusten mukaan asiantuntijapalveluja koskevasta laista on tehtävä ehdotus ennen kesäkuun 2013 loppua ja yrittäjyyttä ja yritysten kansainvälistymistä koskeva laki on hyväksyttävä lopullisesti ennen vuoden 2013 loppua. Näiden uudistusten odotetaan parantavan tilannetta, mutta lisäksi yritysten markkinoille tulon ja sieltä poistumisen edellytyksiä voitaisiin edelleen helpottaa erityisesti vähentämällä yritysten lupamenettelyihin kuluvaa aikaa ja tarkistamalla maksukyvyttömyyskehystä. Myös sääntelystä aiheutuviin ja muihin yritysten kasvun esteisiin olisi puututtava. Viime aikoina toteutetuista uudistuksista huolimatta suurten myymälöiden markkinoilletuloa koskevat esteet rajoittavat edelleen kilpailua vähittäiskaupan alalla. Hallitus hyväksyi syyskuussa 2012 lakiesityksen kansallisen kilpailuviranomaisen yhdistämisestä valvonta- ja sääntelyviranomaisiin kuudella sektorilla. Näin syntyi yksi yhteinen elin, kansallinen markkina- ja kilpailulautakunta CNMC. Uudistuksella pyritään varmistamaan, että kilpailusääntöjä sovelletaan johdonmukaisesti talouden eri sektoreilla. Asuntolainojen korkovähennysoikeuden poistaminen vuonna 2012 oli tärkeää, jotta kannustimia saatiin siirrettyä pois omistusasumisesta, mutta toimet laajempien ja tehokkaampien vuokramarkkinoiden luomiseksi – mikä tukisi myös työvoiman liikkuvuutta – ovat vielä alkuvaiheessa.

               (17)

               Tappiolliset sähkönhinnat saattavat aiheuttaa mittavia ehdollisia sitoumuksia talousarvioon ja niihin liittyy huomattavia makrotaloudellisia riskejä. Niihin ei kuitenkaan ole vielä puututtu riittävästi, sillä vuoden 2012 aikana ja alkuvuodesta 2013 esitetyt toimenpiteet ovat olleet riittämättömiä. Espanjan hallitus ilmoitti vuoden 2013 uudistusohjelmassa, että lakiesitys sähkösektorin lisäuudistuksista esitetään kesäkuun 2013 loppuun mennessä. Kilpailua sähkön vähittäismarkkinoilla voitaisiin parantaa edelleen. Liikenneinfrastruktuuria on runsaasti, mutta investointikohteet voitaisiin valita tiukemmin ja nykyisten verkostojen tehokas ylläpito olisi asetettava etusijalle. Riippumattoman seurantakeskuksen perustaminen suunnitellulla tavalla auttaisi tilannetta. Rautateiden rahdin ja matkustajaliikenteen kilpailua haittaavat tekniset ja lainsäädännölliset esteet.

               (18)

               Julkishallinto on pitkälti hajautettu, minkä vuoksi eri hallintoviranomaisten välistä koordinointia olisi lisättävä, jotta voidaan vähentää kustannuksia ja helpottaa yrityksiin ja kotitalouksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta. Useita tähän tähtääviä aloitteita on toteutettu tai ollaan toteuttamassa. Erityisesti hallitus teki helmikuussa 2013 paikallishallintouudistuksesta lakiesityksen (joka parlamentin pitäisi hyväksyä ennen vuoden 2013 loppua), ja julkishallinnon uudistamista varten perustettiin komitea, joka esittää ehdotuksia ennen kesäkuun 2013 loppua. Oikeuslaitoksen toimivuutta parannetaan meneillään olevilla uudistuksilla, vaikka jotkin toimenpiteet ovat viivästyneet jatkuvasti, ja Espanjan tuomioistuinlaitoksen tehokkuutta on yhä varaa parantaa.

               (19)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Espanjan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–9.

               (20)

               Neuvosto on tutkinut Espanjan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (21)

               Neuvosto on tutkinut Espanjan kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Arvioinnissa todetaan, että ehdotettu uudistussuunnitelma on kattava ja oikeansuuntainen. Samalla siinä korostetaan, että puuttuvat uudistukset on kiireellisesti hyväksyttävä ja pantava tosiasiallisesti täytäntöön, jotta niiden odotetuista myönteisistä vaikutuksista voidaan alkaa saada hyötyä. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 ja 9.

               (22)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (7). Koska Espanjan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2013–2014 toimia, joilla se

               1.

               toteuttaa rakenteelliset julkisen talouden toimet liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa edellytetyllä tavalla varmistaakseen liiallisen alijäämän korjaamisen viimeistään vuonna 2016; toteuttaa tätä varten vuoden 2013 talousarviosuunnitelmissa hyväksytyt toimenpiteet kaikilla hallintotasoilla ja lujittaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa riittävän kohdennetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä vuosina 2014–2016; julkisen talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti kunnianhimoisia rakenteellisia uudistuksia, jotta ne lisäisivät talouden sopeutumiskykyä ja edistäisivät potentiaalista kasvua ja työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellista sopeutusta asianmukaisella vauhdilla siten, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2018; varmistaa julkisen talouden vakautta koskevaan orgaaniseen lakiin sisältyvien ennalta ehkäisevien ja korjaavien toimenpiteiden tiukan ja avoimen täytäntöönpanon; perustaa ennen vuoden 2013 loppua riippumattoman finanssipoliittisen viranomaisen, joka esittää analyyseja, antaa neuvoja ja valvoo, että finanssipolitiikka noudattaa kansallisia ja EU:n finanssipoliittisia sääntöjä; parantaa julkisten menojen tehokkuutta ja laatua kaikilla hallintotasoilla ja toteuttaa suurimpien menoerien järjestelmällisen tarkastelun viimeistään maaliskuussa 2014; lisää terveydenhuoltosektorin kustannusvaikuttavuutta esimerkiksi vähentämällä sairaaloiden lääkemenoja, lisäämällä eri hoitomuotojen välistä koordinaatiota ja parantamalla resurssien tehokkaampaa käyttöä koskevia aloitteita, ja varmistaa samalla terveydenhuollon saatavuuden vähäosaisille; toteuttaa toimia hallinnon maksurästien jäljellä olevan määrän vähentämiseksi, välttää rästien lisäkertymistä ja julkaisee säännöllisesti tietoja maksattamatta olevista määristä; hyväksyy indeksoinnista luopumista koskevan lain vähentääkseen julkisiin menoihin ja tuloihin liittyvää hintakehityksen hitautta, siten, että laki tulisi voimaan viimeistään vuoden 2014 alusta, ja harkitsee lisätoimia hinnansäätöklausuuleiden soveltamisen rajoittamiseksi; saa vuoden 2013 loppuun mennessä valmiiksi kestävyystekijää koskevan sääntelyn varmistaakseen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin rahoitusvakauden myös nostamalla tosiasiallista eläkkeellesiirtymisikää sopeuttamalla eläkkeellesiirtymisikä tai eläke-etuudet eliniänodotteen muutoksiin;

               2.

               toteuttaa verotusjärjestelmän järjestelmällisen tarkastelun viimeistään maaliskuussa 2014; harkitsee verotukien rajoittamista edelleen välittömien verojen osalta, tarkastelee mahdollisuuksia rajoittaa alennettujen alv-kantojen soveltamista edelleen ja toteuttaa lisätoimia ympäristöverojen, erityisesti valmisteverojen ja polttoaineverojen, suhteen; toteuttaa lisätoimenpiteitä puuttuakseen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa; voimistaa harmaan talouden ja pimeän työn torjuntaa;

               3.

               toteuttaa rahoituslaitosten pääomittamista koskevan finanssisektorilla toteutettavan ohjelman, johon sisältyvät myös marraskuussa 2012 hyväksytyt toimenpiteet muiden rahoituslaitosten kuin pankkien välittäjätoiminnan edistämiseksi;

               4.

               saattaa viimeistään heinäkuussa 2013 päätökseen vuonna 2012 aloitetun työmarkkinauudistuksen arvioinnin, joka kattaa kaikki uudistuksen tavoitteet ja toimenpiteet, ja esittää tarvittaessa muutokset viimeistään syyskuussa 2013; hyväksyy kansallisen työllisyyssuunnitelman viimeistään heinäkuussa 2013 ja toteuttaa pikaisesti aktiivisen työmarkkinapolitiikan tulosperusteisen uudistuksen esimerkiksi parantamalla ohjauksen kohdentamista ja tehokkuutta; vahvistaa ja nykyaikaistaa julkisia työvoimapalveluja varmistaakseen, että työttömät saavat tuloksellista yksilöllistä apua profiilinsa ja koulutustarpeensa mukaisesti; lisää ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden uudelleenkoulutusohjelmien tuloksellisuutta; saattaa keskitetyn työpaikkaportaalin täysin toimintakuntoon ja nopeuttaa julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyön valmistelua työvoimapalveluissa, jotta se toteutuu tosiasiallisesti jo vuonna 2013;

               5.

               toteuttaa vuosia 2013–2016 koskevassa kansallisessa nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategiassa vahvistetut toimenpiteet nuorten työttömyyden torjumiseksi esimerkiksi nuorisotakuun avulla ja seuraa tarkasti toimenpiteiden tuloksellisuutta; jatkaa työtä varmistaakseen, että koulutus vastaisi paremmin työmarkkinoiden tarpeita, vähentääkseen koulunsa keskeyttäneiden määrää ja edistääkseen elinikäistä oppimista jatkamalla teoriaa ja käytäntöä yhdistävää ammattikoulutusta nykyisen pilottivaiheen jälkeen sekä ottamalla käyttöön kattavan oppilaiden menestymisen seurantajärjestelmän vuoden 2013 loppuun mennessä;

               6.

               hyväksyy ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa elävien henkilöiden määrän vähentämiseksi lujittamalla aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantaakseen työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden työllistettävyyttä ja kohdentamalla tukitoimet paremmin sekä lisäämällä niiden, myös perheiden laadukkaiden tukipalvelujen, tehokkuutta ja tuloksellisuutta;

               7.

               hyväksyy ja panee kiireellisesti täytäntöön markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain ja vauhdittaa kaikkia täydentäviä toimia, joita tarvitaan lain nopeaan täytäntöönpanoon; varmistaa vastaperustetun sääntelyviranomaisen tuloksellisuuden, riippumattomuuden ja itsenäisyyden; hyväksyy ja panee täytäntöön vuoden 2013 loppuun mennessä ammatillisia yhdistyksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevan lain poistaakseen kaikki perusteettomat rajoitukset, jotka koskevat ammattitoiminnan aloittamista tai harjoittamista, ja yrittäjyyttä koskevan lain; yhdistää ja tiivistää yritysten kansainvälistymistä koskevia tukiohjelmia; vähentää lupamenettelyjen määrää ja kestoa, myös teollisuustoiminnan osalta, ja laajentaa ”pikalupien” käyttöä myös muuhun toimintaan kuin vähittäiskauppaan; tarkistaa yrityksiä ja henkilöitä koskevia maksukyvyttömyyskehyksiä, myös rajoittamalla yrittäjien henkilökohtaista vastuuta ja helpottamalla konkurssiin menneiden yritysten toista mahdollisuutta; poistaa suurten vähittäiskauppojen perustamista koskevat aiheettomat rajoitukset; tarkastelee viimeistään maaliskuussa 2014 sääntelykehyksen vaikuttavuutta tukeakseen vuokra-asuntomarkkinoiden kehittymistä;

               8.

               puuttuu tappiollisiin sähkönhintoihin hyväksymällä ja panemalla täytäntöön sähkösektorin rakenteellisen uudistuksen vuoden 2013 loppuun mennessä; tehostaa työtä saattaakseen päätökseen kaasu- ja sähköverkkojen yhteenliitännän naapurimaiden verkkojen kanssa; vähentää julkiseen talouteen kohdistuvia ehdollisia sitoumuksia, jotka johtuvat kannattamattomasta liikenneinfrastruktuurista; perustaa riippumattoman seurantaryhmän, joka tiedottaa tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnista; toteuttaa toimenpiteitä rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen tehokkaan kilpailun varmistamiseksi;

               9.

               hyväksyy paikallishallinnon uudistuksen esitetyssä aikataulussa ja laatii viimeistään lokakuussa 2013 suunnitelman julkishallinnon yleisen tehokkuuden lisäämiseksi; hyväksyy ja panee täytäntöön meneillään olevat uudistukset oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamiseksi.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2013 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/208/EU (EUVL L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 81.

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana ohjelmien tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 97.


title: 2012/128/EU: Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä helmikuuta 2012 , Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2010

text:
               29.2.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 55/33

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 21 päivänä helmikuuta 2012,
   Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2010
   (2012/128/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jota on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto (yhdeksäs EKR), ja erityisesti sen 32 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun yhdeksänteen kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 96–103 artiklan,
   on tutkinut yhdeksännen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2010, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista (5) varainhoitovuodelta 2010 ja mainittuun vuosikertomukseen sisältyvät komission vastaukset,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 32 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut yhdeksännen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2009 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2010.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. VESTAGER

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUVL C 326, 10.11.2011, s. 251.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the United Kingdom’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on the United Kingdom’s convergence programme for 2012-2017

text:
                         EUROOPAN
                         KOMISSIO
                                               Bryssel 29.5.2013
                                               COM(2013) 378 final
                                      Suositus
                             NEUVOSTON SUOSITUS
      Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta
   sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuosien 2012–2017
                   lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
                               {SWD(2013) 378 final}
FI                                                                              FI
 ---pagebreak---    .
                                                  Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
          Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta
       sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuosien 2012–2017
                          lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta
   16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
   N:o 1176/20112 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen3,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat4,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
           ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020.
           Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään
           avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
           mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
   (2)     Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten perusteella
           suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–
           2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
           työllisyyspolitiikan suuntaviivoista5. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
   3
           COM(2013) 378 final.
   4
           P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
   5
           Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013.
FI                                                    2                                             FI
 ---pagebreak---        suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
       kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
   (3) Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja
       työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja
       euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja
       käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja
       ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
       tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
   (4) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen Yhdistyneen kuningaskunnan
       vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Yhdistyneen
       kuningaskunnan vuonna 2012 esitetystä vuosien 2012–2017 tarkistetusta
       lähentymisohjelmasta.
   (5) Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen6. Tästä
       alkoi vuoden 2013 talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28
       päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
       varoitusmekanismia koskevan kertomuksen7, jossa se katsoi, että Yhdistynyt
       kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen
       tarkastelu.
   (6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden
       varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen
       painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen
       talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua
       ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä
       nykyaikaistaa julkishallintoa.
   (7) Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5
       artiklan nojalla laaditun Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan perusteellisen
       tarkastelun8 tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Yhdistyneen
       kuningaskunnan makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja
       politiikkatoimia. Makrotalouden kehityksessä on edelleen syytä kiinnittää huomiota
       kotitalouksien velkaan, joka liittyy asuntovelan suureen määrään ja
       asuntomarkkinoiden luonteeseen, sekä ulkoisen kilpailukyvyn epäsuotuisaan
       kehitykseen erityisesti tavaraviennin ja tuottavuuden heikon kasvun osalta.
   (8) Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuosia 2012–2017 koskevan vuoden 2013
       lähentymisohjelmansa ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä
       huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset
       yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (9) Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä
       määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 15 olevassa 4 kohdassa määrätään, että
       Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista
       velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen
       kuningaskuntaan. Pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että Yhdistyneen
       kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia alijäämiä. Neuvosto teki 8 päivänä
       heinäkuuta 2008 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti
       päätöksen, jossa todetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä.
   6
       COM(2012) 750 final.
   7
       COM(2012) 751 final.
   8
       SWD(2013) 125 final.
FI                                               3                                             FI
 ---pagebreak---    (10) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013
        lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden
        kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.
        Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa
        suhdannekorjattu rahoitusasema, joka on lähellä tasapainoa viisivuotisen jakson
        lopulla. Julkisen talouden alijäämä oli huipussaan 11,5 prosenttia suhteessa BKT:hen
        varainhoitovuonna 2009/20109. Varainhoitovuonna 2012/2013 se supistettiin 5,6
        prosenttiin suhteessa BKT:hen kertaluonteisilla toimenpiteillä, jotka supistivat
        alijäämää keinotekoisesti 2 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2012/2013.
        Lähentymisohjelmasta käy kuitenkin ilmi, ettei hallitus pystyne korjaamaan liiallista
        alijäämää neuvoston asettamassa määräajassa eli vuonna 2014/2015, sillä alijäämän
        arvioidaan kyseisenä vuonna olevan 6,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman
        ennusteiden mukaan alijäämä saadaan korjattua kolme vuotta myöhässä neuvoston
        joulukuussa 2009 asettamasta määräajasta eli vuonna 2017/2018, jolloin se on 2,3
        prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan komission uudelleenlaskeman
        julkisen talouden rakenteellisen alijäämän on määrä parantua hieman 5,6 prosentista
        suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2013/2014 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen
        varainhoitovuonna 2014/2015. Kaudella 2010/2011–2012/2013 julkisen talouden
        sopeutukseksi arvioidaan keskimäärin 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on
        selvästi vähemmän kuin neuvoston suosittama 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen.
        Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuu suurimmat riskit yksityistä kulutusta
        kutistavasta jatkuvasti korkeasta inflaatiosta johtuvasta odotettua hitaammasta
        kasvusta ja kansainvälisen ympäristön mahdollisesta heikkenemisestä, joka voisi
        vaikuttaa kauppaan ja investointeihin. Lähentymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja
        kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Hallitus on jatkanut
        julkisen talouden vakauttamisstrategiaansa, mutta alijäämä on automaattisten
        vakauttajien toiminnan ja odotettua pienempien verotulojen vuoksi ennakoitua
        suuremmiksi nousseiden menojen johdosta ennustettua suurempi. Tähän mennessä
        toteutetut vakauttamistoimet eivät myöskään ole olleet riittäviä liiallisen alijäämän
        korjaamiseksi. Rakenneuudistuksen, jolla pyritään mm. tehostamaan verojärjestelmää
        alv-verokannan rakennetta tarkistamalla, tulopotentiaalia on lisäksi edelleen
        hyödynnetty suhteellisen vähän. Julkisen velan määrä oli varainhoitovuonna
        2008/2009 56,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja nousi 90,7 prosenttiin suhteessa
        BKT:hen varainhoitovuonna 2012/2013. Ohjelmassa julkisen velan suhteen
        ennustetaan kasvavan 100,8 prosenttiin varainhoitovuosina 2015/2016 ja 2016/2017.
        Varainhoitovuonna 2017/2018 sen ennustetaan laskevan 99,4 prosenttiin.
   (11) Kotitalouksien velkavivun purkaminen jatkui vuonna 2012, mutta koska Yhdistyneen
        kuningaskunnan kotitalouksien velka-aste on 96 prosenttia suhteessa BKT:hen eli
        edelleen reilusti yli euroalueen keskiarvon, tämä ei ehkä ole pysyvää, kun talouden tila
        kohenee ja asuntokaupat palaavat normaalimmalle tasolle. Asuntojen hinnat
        pysyttelevät korkeina ja epävakaina, koska asuntojen tarjonta on niukkaa. Korkeiden
        asuntohintojen ja vaihtuvakorkoisten asuntolainojen laajan käytön seurauksena
        kotitaloudet ovat erityisen alttiita korkojen vaihtelulle ja työttömyyden lisääntymiselle.
        Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä kaavoituslainsäädännön uudistamiseksi, mutta
        asuntorakentaminen on edelleen vähäistä, ja suunnittelujärjestelmä, johon kuuluvat
        mm. rajoitukset vihervyöhykkeiden suojelemiseksi, rajoittaa asuntotarjontaa edelleen
        huomattavasti. Hallituksen toimet, jotka kiihdyttävät asuntojen kysyntää enemmän
   9
        Merkinnällä 2009/2010 viitataan varainhoitovuoteen, joka alkaa 1 päivänä huhtikuuta ja päättyy 31
        päivänä maaliskuuta.
FI                                                  4                                                     FI
 ---pagebreak---         kuin niiden tarjontaa, kuten äskettäin julkistettu Help to Buy -ohjelma, saattavat vain
        pahentaa tilannetta nostamalla asuntojen hintoja ja kotitalouksien velka-astetta.
        Yhdistyneen       kuningaskunnan       kiinteistöverojärjestelmä     koostuu    toistuvasti
        maksettavan regressiivisen kunnallisveron (Council Tax) ja progressiivisen
        varainsiirtoveron (Stamp Duty Land Tax) yhdistelmästä. Asuntojen korkeat hinnat,
        kotitalouksien kireä taloudellinen tilanne ja vastuullisemmat lainanantoperusteet
        todennäköisesti estävät myös jatkossa monia keskituloisia kotitalouksia hankkimasta
        omistusasuntoa. Tässä tilanteessa yksityisestä asunnonvuokrauksesta voitaisiin tehdä
        houkuttelevampi ja todellinen pitkän aikavälin vaihtoehto omistusasumiselle.
   (12) Yhdistynyttä kuningaskuntaa uhkaavat sekä työttömyyteen että vajaatyöllisyyteen
        liittyvät haasteet erityisesti nuorison keskuudessa. Työttömyys oli 7,8 prosenttia
        vuoden 2013 alussa, ja sen odotetaan pysyvän jokseenkin samalla tasolla vuosina 2013
        ja 2014. Nuorten työttömyysaste on paljon korkeampi, 20,7 prosenttia, ja se on
        jatkuvasti noussut vuodesta 2007 asti, jolloin se oli 14,3 prosenttia. Työelämän ja
        koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on 14,0 prosenttia. Yksityisen sektorin
        työpaikat lisääntyivät selvästi viime vuonna, kun otetaan huomioon BKT:n hidas
        kasvu, mutta tuottavuus ja palkkojen kasvu ovat olleet heikkoja. Yhdistyneessä
        kuningaskunnassa on ylitarjontaa alhaisen osaamistason työntekijöistä, joiden kysyntä
        on laskussa. Toisaalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa on pulaa korkealaatuisen
        ammatillisen ja teknisen koulutuksen saaneista työntekijöistä, mikä heikentää ulkoista
        kilpailukykyä entisestään. Viime vuosina tapahtuneesta jonkinlaisesta edistyksestä
        huolimatta huomattavalla osalla nuorisosta ei ole sellaisia taitoja ja tutkintoja, joita he
        tarvitsisivat menestyäkseen työmarkkinoiden kilpailussa. Työttömyysaste 15–25-
        vuotiaiden matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa on selvästi EU:n
        keskiarvoa korkeampi, 37,2 prosenttia. Nykyisessä ammattikoulutuspolitiikassa on
        keskitytty liiaksi perustaitoihin ja toisen asteen tutkintoihin, vaikka talouselämässä on
        yhä enemmän kysyntää korkeamman tason koulutukselle. Oppisopimusohjelmien
        laatua on pyritty parantamaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Etenkin tutkintojärjestelmä
        on erittäin monimutkainen, mikä voi vähentää yritysten osallistumista
        oppisopimusohjelmiin. Yhdistynyt kuningaskunta voisi nykyisen nuorisosopimuksen
        (Youth Contract) pohjalta ottaa käyttöön nuorisotakuun puuttuakseen
        nuorisotyöttömyyden sekä koulutuksen tai työelämän ulkopuolelle jäävien nuorten
        ongelmaan.
   (13) Työnteon kannustimien heikkous on ollut Yhdistyneessä kuningaskunnassa sitkeä
        ongelma. Viranomaisten on tarkoitus puuttua tähän ottamalla käyttöön ns. yleistuki
        (Universal Credit), jonka ansiosta etuuksia leikataan aiempaa kevyemmin edunsaajan
        siirtyessä työelämään. Yleistuki voisi edistää työllisyyttä, mutta paljon riippuu sen
        tuloksellisesta täytäntöönpanosta ja tukipalveluista sekä sen yhteisvaikutuksesta
        muiden etuuksien kanssa. Samaan aikaan monia työikäisen väestön etuuksia ja
        verohyvityksiä nostetaan 1 prosentti vuodessa vuoteen 2016 asti, mikä on vähemmän
        kuin ennustettu inflaatioaste. Huhtikuussa 2013 toteutettiin myös useita muita
        sosiaalietuuksien uudistuksia. On olemassa riski, että köyhyys lisääntyy, ja erityisesti
        lasten köyhyys niissä kotitalouksissa, jotka jäävät vaille työtä. Sen sijaan eläkeläisten
        yleisten ja tarveharkintaisten etuuksien soveltamisalaa, tasoa ja korotuksia ei yleensä
        ole leikattu. Työohjelman ensimmäisten tulosten perusteella toteutuksessa ja tuloksissa
        on parantamisen varaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös jatkuvana haasteena
        lisätä vanhempien työllisyyttä ja parantaa laadukkaiden ja kohtuuhintaisten
        lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Yhdistyneen kuningaskunnan lapsista 17,3
        prosenttia elää kotitalouksissa, joissa vanhemmilla ei ole työtä. Luku on EU:n toiseksi
        korkein. Lastenhoitopalvelujen kustannukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa
FI                                                5                                                 FI
 ---pagebreak---         kuuluvat tätä nykyä EU:n korkeimpiin, mikä aiheuttaa ongelmia erityisesti
        kotitalouksien toiselle palkansaajalle ja yksinhuoltajille. Vuonna 2010 vain 4
        prosenttia alle 3-vuotiaista lapsista oli kokoaikaisessa virallisessa päivähoidossa, mikä
        on huomattavasti alle EU:n keskitason, joka on 14 prosenttia.
   (14) Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten velkakanta on kohtuullisen suuri, mutta silti
        joillakin yrityksillä on vaikeuksia saada luottoa, ja yritysten investoinnit ovat edelleen
        hyvin vähäisiä. Yritysten toteuttamien investointien ennennäkemätön romahdus
        vuoden 2007 jälkeen johti siihen, että kiinteän pääoman bruttomuodostus supistui 14,2
        prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Luku on EU:n kolmanneksi alin.
        Yritysten T&K-menot ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa alhaiset: vuonna 2001 ne
        olivat 1,17 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vähenivät vuoteen 2011 mennessä 1,09
        prosenttiin suhteessa BKT:hen. Yritysten investoinnit ovat alkaneet hieman lisääntyä,
        sillä vuosikasvu oli 4,9 prosenttia vuonna 2012, mutta taso on edelleen alhainen.
        Nettoluotonanto yrityksille pysyi negatiivisena vuonna 2012. Vaikka suuremmat
        yritykset, joiden tase on vahva, saavat nyt luottoa ennennäkemättömän alhaiseen
        hintaan, monien muiden yritysten ja etenkin pk-yritysten on vaikea saada luottoa.
        Tilannetta pahentaa pankkisektorin vähäinen kilpailu. Yhdistyneen kuningaskunnan
        pankkijärjestelmän rahoitusvakautta voitaisiin parantaa panemalla asianmukaisella
        tavalla täytäntöön talouspoliittisen komitean suositukset, jotka koskevat pankkien
        pääomavaatimusten varovaista arviointia ja havaittuihin pääomavajeisiin puuttumista
        ilman, että samalla vaikeutetaan talouden luotottamista.
   (15) Yhdistyneen kuningaskunnan olisi uudistettava ja modernisoitava energia- ja
        liikenneinfrastruktuuriaan.     Maa       tarvitsee   mittavia     investointeja    uuden
        sähköntuotantokapasiteetin kehittämiseen vuoteen 2020 mennessä, jotta voidaan paitsi
        korvata lähiaikoina suljettavat vanhat voimalat myös täyttää uusiutuvien
        energialähteiden käytön lisäämistä ja päästörajoitusten kiristämistä koskevat
        velvoitteet. Energian loppukäytöstä 3,8 prosenttia on peräisin uusiutuvista
        energialähteistä, ja tällä tuloksella Yhdistynyt kuningaskunta on 25:s EU:n 27
        jäsenvaltiosta (EU:n keskiarvo 13,0 prosenttia). Sääntelyvarmuus on tarpeen
        asianmukaisten ja oikea-aikaisten investointien toteuttamiseksi. Puutteet Yhdistyneen
        kuningaskunnan liikenneverkkojen kapasiteetissa ja laadussa ovat talouden kannalta
        rakenteellinen ongelma, josta kärsivät erityisesti tavarantuottajat, jakelijat ja viejät.
        Julkisen ja yksityisen liikennerahoituksen ja tulevien liikenneinvestointien tarpeen
        välillä on nyt huomattava kuilu, jota hallitus koettaa kaventaa asettamalle etusijalle
        julkiset infrastruktuurimenot ja houkuttelemalla niiden lisäksi yksityisiä investointeja.
        Myös liikennerakentamisen ja -ylläpidon yksikkökustannukset ovat Yhdistyneessä
        kuningaskunnassa korkeat.
   (16) Komissio on laatinut EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Yhdistyneen
        kuningaskunnan talouspolitiikasta. Se on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen
        uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei
        vain niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali-
        ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja
        ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa
        antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson
        yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä
        suosituksista 1–6.
FI                                                6                                                FI
 ---pagebreak---    (17)     Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelman tämän arvion
            perusteella, ja sen lausunto10 ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta
            1.
   (18)     Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen uudistusohjelman ja
            lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin
            perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston
            suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 3, 5 ja 6,
   SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaisi varainhoitovuonna 2013/2014 toimia,
   joilla se
   1.         panee täytäntöön vahvistetun julkisen talouden strategian, jota tuetaan riittävästi
              tarkennetuilla toimenpiteillä, varainhoitovuonna 2013/2014 ja sen jälkeen; varmistaa
              liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla viimeistään varainhoitovuonna
              2014/2015, liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston
              suosituksissa määriteltyjen julkisen talouden toimien toteuttamisen ja julkisen
              talouden korkean velkasuhteen kääntämisen pysyvästi laskusuuntaan; julkisen
              talouden epätasapainotilojen korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että
              toteutetaan uskottavasti päämäärätietoisia rakenteellisia uudistuksia, jotta ne
              lisäisivät talouden sopeutumiskykyä ja vauhdittaisivat kasvupotentiaalia; jatkaa
              eriytettyä, kasvua edistävää finanssipolitiikan kiristämistä muun muassa asettamalla
              etusijalle oikea-aikaiset pääomamenot, joista saadaan korkea tuotto, ja varmistamalla
              vakauttamistoimenpiteiden tasapainoisen koostumuksen sekä edistämällä julkisen
              talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyyttä; soveltaa enemmän alv:n
              tavanomaista verokantaa tulojen keräämiseksi;
   2.         toteuttaa lisätoimia asuntojen tarjonnan lisäämiseksi muun muassa jatkamalla
              kaavoitussääntelyn vapauttamista ja huolehtimalla siitä, että suunnittelujärjestelmä
              toimii tehokkaasti; varmistaa, ettei asuntopolitiikka, esimerkiksi Help to
              Buy -ohjelma, kannusta liialliseen asuntolainoitukseen ja johda sitä kautta asuntojen
              hintojen nousuun; jatkaa kiinteistöverotuksen uudistamista vääristymien
              vähentämiseksi ja edistää oikea-aikaista asuntorakentamista; toteuttaa toimenpiteitä
              vuokra-asuntomarkkinoiden oikeudellisen kehyksen parantamiseksi, erityisesti
              lisäämällä pidempien vuokra-aikojen houkuttelevuutta sekä vuokralaisten että
              vuokranantajien kannalta;
   3.         lisää nuorisosopimuksen (Youth Contract) pohjalta toimenpiteitä, joilla puututaan
              nuorisotyöttömyyteen,         esimerkiksi          nuorisotakuun   avulla;    parantaa
              oppisopimuskoulutuksen laatua ja pidentää sitä, yksinkertaistaa tutkintojärjestelmää
              ja lujittaa työnantajien sitoutumista, etenkin edistyneiden ja keskitason teknisten
              taitojen tarjonnassa; vähentää sellaisten 18–24-vuotiaiden nuorten määrää, joilla on
              hyvin heikot perustaidot, muun muassa panemalla tuloksellisesti täytäntöön
              harjoittelijaohjelman (Traineeships Programme);
   4.         tehostaa pienituloisten kotitalouksien tukitoimia ja lasten köyhyyden vähentämistä
              varmistamalla, että yleistuen (Universal Credit) ja muiden sosiaaliturvauudistusten
              tuloksena on oikeudenmukainen vero- ja etuusjärjestelmä, jossa on nykyistä
              selkeämmät työkannustimet ja tukipalvelut; nopeuttaa lastenhoitokustannusten
              alentamiseksi ja lastenhoitopalvelujen laadun ja saatavuuden parantamiseksi
              suunniteltujen toimenpiteiden toteuttamista;
   10
            Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
FI                                                      7                                             FI
 ---pagebreak---    5.      toteuttaa lisätoimenpiteitä parantaakseen yrityssektorin mahdollisuuksia saada
           pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta ja varmistaa samalla, että
           toimenpiteet on kohdennettu ensisijaisesti elinkelpoisten yritysten ja varsinkin pk-
           yritysten hyväksi; poistaa pankkisektorille pääsyn esteitä, alentaa pankin
           vaihtamisesta aiheutuvia kustannuksia ja helpottaa sitä, että ns. haastajapankit
           pääsevät markkinoille pankkien omaisuuserien luovutuksen avulla; panee
           tuloksellisesti täytäntöön talouspoliittisen komitean suositukset, jotka koskevat
           pankkien pääomavaatimusten varovaista arvioimista ja havaittuihin pääomavajeisiin
           puuttumista;
   6.      toteuttaa toimenpiteitä helpottaakseen verkkoinfrastruktuuri-investointien oikea-
           aikaista lisäämistä, erityisesti edistämällä tehokkaampia ja määrätietoisempia
           suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseja; luo vakaan sääntelykehyksen uuteen
           energiantuotantokapasiteettiin ja uusiutuvan energian käyttöön liittyville
           investoinneille; parantaa liikenneverkkojen kapasiteettia ja laatua lisäämällä
           suunnittelun ja rahoituksen ennakoitavuutta ja varmuutta sekä hyödyntämällä
           mahdollisimman tehokasta julkisten ja yksityisten pääomalähteiden yhdistelmää.
   Tehty Brysselissä
                                              Neuvoston puolesta
                                              Puheenjohtaja
FI                                              8                                               FI


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Germanyand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Germany, 2011-2014

text:
   EUROOPAN KOMISSIO
                                   Bryssel 7.6.2011
                                   SEK(2011) 807 lopullinen
                          Suositus
                NEUVOSTON SUOSITUS
  Saksan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011
         sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014
                {SEK(2011) 714 lopullinen}
 ---pagebreak---                                                   Suositus
                                        NEUVOSTON SUOSITUS
                      Saksan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011
                                 sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
                    Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
           ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020.
           Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia
           keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun
           vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.
   (2)     Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
           talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä
           lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista3.
           Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin
           ottamaan       yhdennetyt      suuntaviivat    huomioon    kansallisessa   talous-   ja
           työllisyyspolitiikassaan.
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUVL C [...], […..], s. […].
   3
           Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä
           2011/308/EU.
FI                                                   2                                              FI
 ---pagebreak---    (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen
       kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja
       ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka
       perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.
   (4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden
       vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta
       ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission
       vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusijalle on asetettava
       talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen,
       työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua
       edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin
       perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai
       lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
   (5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus
       -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne
       voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
   (6) Saksa toimitti vuosiksi 2011–2015 laaditun tarkistetun vakausohjelmansa 27 päivänä
       huhtikuuta 2011 ja vuodeksi 2011 laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 7 päivänä
       huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset
       yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (7) Saksan talous oli kriisin alkaessa suhteellisen vakaa. Maailmankaupan taantuma
       kuitenkin johti vuonna 2009 viennin ja investointien romahtamiseen niin, että
       kokonaistuotanto supistui ennennäkemättömät 4,7 prosenttia. Työttömyys on
       kuitenkin pienen nousun jälkeen taas laskenut vuoden 2009 loppupuolelta alkaen.
       Työmarkkinoiden joustavuus on tulosta aikaisempien, työaikaa lyhentävien
       uudistusten edullisista vaikutuksista ja lyhennetyn työajan tukemisesta. Talous on
       lähtenyt taantuman jälkeen voimakkaaseen nousuun, ja vuonna 2010 kokonaistuotanto
       kasvoi 3,6 prosenttia. Vienti on pitkälti palautunut ennalleen vuonna 2009 koetun
       merkittävän vähenemisen jälkeen ja edistänyt laaja-alaisempaa elpymistä, mikä johtaa
       myös vaihtotaseen ylijäämän pienenemiseen. Talouden kilpailukyky on parantunut
       edelleen useimpiin euroalueen maihin nähden. Julkisen talouden rahoitusasema
       heikkeni vuonna 2009 tasapainosta 3 prosenttia alijäämäiseksi suhteessa BKT:hen.
       Tämä johtui talouden laskusuhdannetta torjuvista täysimääräisesti toimivista
       automaattisista vakauttajista ja harkinnanvaraisista toimenpiteistä. Talouden
       elpyminen auttoi supistamaan alijäämää vuonna 2010 (3,3 prosenttia suhteessa
       BKT:hen,      huolimatta      mittavista   finanssipoliittisista   elvytystoimista     ja
       rahoitusmarkkinoiden tukitoimenpiteistä.
   (8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun
       vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman taustalla oleva
       makrotalouden skenaario vuodeksi 2011 on varovainen ja sen jälkeen realistinen,
       myös jos sitä arvioidaan komission kevään 2011 talousennusteiden perusteella.
       Ohjelmassa ennustetaan kokonaistuotannon kasvavan 2,3 prosenttia vuonna 2011,
       kunnes kasvu hidastuu 1,8 prosenttiin vuonna 2012 ja keskimäärin 1,5 prosenttiin
       vuosina 2013–2015. Ohjelmassa aiotaan saattaa alijäämä alle viitearvon, joka on 3
       prosenttia suhteessa BKT:hen, jo vuonna 2011 eli kaksi vuotta ennen neuvoston
       asettamaa määräaikaa ja edistyä edelleen niin, että keskipitkän aikavälin tavoite –
FI                                              3                                                FI
 ---pagebreak---         rakenteellinen alijäämä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen – saavutetaan vuonna 2014.
        Sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on odotetusti korjattu, sopeutusvauhti kohti
        ohjelman mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta laskee alle BKT:hen suhteutetun
        0,5 prosentin viitearvon vuosina 2013 ja 2014. Julkisen talouden velka kasvoi
        suhteessa BKT:hen lähes 10 prosenttiyksikköä vuonna 20104, mutta sen ennustetaan
        alkavan vähentyä vuonna 2011 niin, että vuonna 2015 se olisi 75,5 prosenttia
        suhteessa BKT:hen eli edelleen perussopimuksen viitearvon yläpuolella. Julkista
        taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa
        vuonna 2011, mutta sen jälkeen toteutuma voi olla odotettua heikompi, sillä jotkut
        säästöt eivät ehkä toteudu suunnitelulla tavalla. Joistakin toimenpiteistä keskustellaan
        edelleen (esim. energia- ja finanssiverot) ja joitakin toimenpiteitä on vielä
        määrittämättä        (esim.     julkishallinon       tehokkuuden       parantaminen).       Uusia
        rahoitusmarkkinoiden tukitoimenpiteitä ei voida myöskään poissulkea.
   (9)  Koska äskettäisessä terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksessa otettiin käyttöön
        toimenpiteitä menojen kasvun hillitsemiseksi lähinnä vuosina 2011 ja 2012, lisätoimet
        julkisen terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon menojen tehostamiseksi tukisivat
        suunniteltua vakautusuraa. Samalla pitkälti kasvua tukevan vakautusuran
        ylläpitäminen, myös varmistamalla riittävät koulutusmenot, auttaisi vahvistamaan
        pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.
   (10) Vaikka Saksan finanssipoliittista kehystä onkin huomattavasti vahvistettu ottamalla
        käyttöön perustuslakiin sisältyvä talousarviosääntö sekä luomalla vakausneuvosto ja
        ennakkovaroitusjärjestelmä           julkisen     talouden       vaikeuksien     ehkäisemiseksi,
        talousarviosääntö on kuitenkin vielä pantava kaikilta osin täytäntöön osavaltiotasolla.
        Lisäksi siihen liittyvän seuranta- ja seuraamusmekanismin vahvistaminen entisestään
        lisäisi julkisen talouden uskottavuutta kokonaisuudessaan.
   (11) Kriisi paljasti pankkisektorilla vakavia heikkouksia. Raskaat tappiot ja
        arvonalennukset kansainvälisistä sijoituksista subprime-lainoihin ja strukturoituihin
        omaisuuseriin heikensivät joidenkin pankkien pääomapohjaa ja johtivat siihen, että
        tarvittiin merkittävää valtion väliintuloa. Kriisi toi esiin myös joidenkin Landesbank-
        pankkien heikkoudet. Nämä pankit olivat jo ennen kriisiä kärsineet tehokkaiden
        riskinhallintarakenteiden         ja     elinkelpoisen        liiketoimintamallin     puutteesta.
        Pankkisektorin uudistamisen jatkaminen, johon kuuluu elinkelpoista ja riittävästi
        rahoitettua liiketoimintamallia kaipaavien Landesbank-pankkien rakenneuudistus sekä
        sääntely- ja valvontakehyksen vahvistaminen, auttaisi säilyttämään rahoitussektorin
        vakauden ja myös varmistamaan kotimaisten säästöjen tehokkaamman kohdentamisen,
        jolla voitaisiin tukea kysyntää ja investointeja.
   (12) Saksan talouden kasvupotentiaali ja rakenteellinen kilpailukyky riippuvat suuressa
        määrin hyvin koulutetusta, ammattitaitoisesta työvoimasta. Työvoimapula saattaa
        kuitenkin kärjistyä väestönkehityksen seurauksena. Tämä korostaa, miten tärkeää on
        hyödyntää työvoimapotentiaali kaikilta osin poistamalla esteet tiettyjen ryhmien
        (vanhempien työntekijöiden, naisten, vähän koulutettujen ja EU:n ulkopuolisten
        maiden kansalaisten) osallistumiselta työmarkkinoille ja kehittämällä edelleen
   4
        Hyppäys vuonna 2010 liittyi pitkälti siihen, että kaksi ongelmapankkia siirsi arvoltaan alentuneita
        omaisuuseriä omille roskapankeilleen, jotka luetaan julkiseen talouteen. Taloudellisen
        uudelleenjärjestelyn kohteena olevien yksiköiden kirjanpitosääntöjä koskevien Eurostatin ohjeiden
        mukaisesti roskapankkien veloilla on suora vaikutus velkatasoon.
FI                                                    4                                                     FI
 ---pagebreak---         inhimillistä pääomaa. Erityisesti pieni- ja keskituloisten osalta leveänä pysyttelevän
        verokiilan kaventaminen kannustaisi työhön, kun suurempi palkka lisäisi käytettävissä
        olevia tuloja ja kotimaista kysyntää suuremmassa määrin. Avioparien yhteisestä
        tuloverotuksesta johtuvaa toisen työssä käyvän puolison korkeaa tuloveron
        marginaaliveroprosenttia voitaisiin alentaa siirtymällä erillisverotukseen. Tämä voisi
        auttaa vähentämään osa-aikatyötä ja lisäämään kokoaikatyötä. Päivähoitopaikkojen
        lisääminen entisestään auttaisi myös parantamaan erityisesti naisten edelleen alhaista
        kokoaikaista osallistumista työmarkkinoille. Lisäksi ammatillisen koulutuksen
        saaneiden määrän kasvattaminen voisi parantaa vähän koulutettujen työntekijöiden
        mahdollisuuksia työmarkkinoilla.
   (13) Saksa on äskettäin tehnyt kauaskantoisia päätöksiä tulevista energialähteistään.
        Energiakonseptin täytäntöönpano merkitsee energian tuotannon perusteellista
        muutosta, ja se vaikuttaa energian hintoihin ja talouden kilpailukykyyn keskipitkällä ja
        pitkällä aikavälillä. Siksi energiakonseptia toteutettaessa olisi pidettävä keskeisenä
        ohjaavana periaatteena kustannustehokkuutta, joka perustuu tehokkaaseen energian
        kulutukseen, kustannustehokkaisiin tukijärjestelmiin ja riittäviin uusiutuvan energian
        sähköverkkoihin sekä kilpailukykyisiin energiamarkkinoihin.
   (14) Kilpailun lisääminen palvelusektorilla lisäisi tuottavuutta ja tukisi kotimaista kysyntää.
        Palvelusektorin dynaamisempi kasvu voisi myös osaltaan laajentaa kysynnän ja
        tarjonnan kasvupohjaa Saksassa. Huolimatta siitä, että viime vuosina on
        palveludirektiivin täytäntöönpanon myötä edistytty huomattavasti, näyttää siltä, että
        edelleen olisi syytä poistaa esteitä yritysten markkinoille tulolta ja sieltä poistumiselta
        muun muassa jatkamalla lisenssi- ja lupajärjestelmän yksinkertaistamista. Tiettyjen
        asiantuntijapalvelujen (esim. insinöörit, arkkitehdit, farmaseutit ja lakimiehet) sääntely
        näyttää olevan tiukempaa kuin muissa maissa. Myös käsityöammattien markkinoille
        tulon esteet ja sääntelystä johtuvat esteet vaikuttavat suurilta. Verkkotoimialoista
        erityisesti rautatiesektorilla on yhä kilpailun esteitä. Kilpailumarkkinoiden edellyttämä
        infrastruktuurin hallinnan ja kuljetuspalveluiden erottaminen toisistaan on edelleen
        viivästynyt. Liittovaltion verkkoviraston (Bundesnetzagentur) valvovan roolin
        vahvistaminen, rataverkon haltijan ja rautatiekuljetuspalvelujen tarjoajien välisen
        ristiinsubventoinnin poistaminen ja myynti- ja lippuinfrastruktuurin avaaminen
        kilpailijoille lisäisi kilpailua lyhyellä aikavälillä.
   (15) Lisäuudistukset koulutusjärjestelmään pääsyn ja koulutusjärjestelmän laadun
        parantamiseksi on keskeinen tekijä, jolla varmistetaan asianmukaisesti koulutetun
        työvoiman tarjonta myös väestönkehityksen huomioon ottaen. Erityisesti keskiasteen
        ja korkea-asteen matemaattisen, luonnontieteellisen ja teknisen koulutuksen omaavasta
        työvoimasta on ennustettu tulevan pulaa. Nuorten koulutustaso on Saksassa EU:n
        keskiarvon alapuolella sekä ylemmän keskiasteen että korkea-asteen koulutusta
        tarkasteltaessa. Esikouluopetuksen ja kokopäiväkoulujen tarjonnan lisääminen ja
        helpompi siirtyminen koulujärjestelmän eri osien välillä voi parantaa koulutustuloksia.
   (16) Saksa on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla5. Julkisen talouden
        puolella sitoudutaan korjaamaan liiallinen alijäämä jo vuonna 2011 ja reilusti
        ylittämään kansallisessa talousarviosäännössä asetetut tavoitteet vuosina 2011 ja 2012.
        Rahoitusvakautta vahvistaviin toimenpiteisiin kuuluu pääomamarkkinoiden tehokas
   5
        Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 714.
FI                                                    5                                                 FI
 ---pagebreak---         sääntely ja valvonta. Työllisyystoimenpiteissä keskitytään työmarkkinoille
        osallistumiseen (aktiivisten työmarkkinavälineiden uudistaminen, ulkomaisen
        tutkinnon suorittaneiden asiantuntijoiden kotouttamisen parantaminen ja
        maahanmuuttajien kotouttaminen) ja koulutukseen (peruskoulutussopimus).
        Kilpailukykytoimenpiteissä keskitytään verkkotoimialoihin, energia-alaan ja
        palvelusektoriin (sähkö- ja kaasualan markkinoiden läpinäkyvyydestä huolehtiva
        virasto, sähköajoneuvoja koskeva ohjelma ja liikenneinfrastruktuurin lisärahoitus)
        sekä koulutukseen (tutkijakouluja edistävä huippuosaajahanke ja yliopistosopimuksen
        rahoitus). Sitoumukset koskevat sopimuksen neljää osa-aluetta. Niissä näkyy
        vakausohjelmassa ja kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltu laajempi
        uudistusohjelma. Sitoumuksissa jätetään kuitenkin useita osa-alueita huomiotta (esim.
        Landesbank-pankkien rakenneuudistus tai työn verokiila) tai vain vähälle huomiolle
        (palvelusektorin ja verkkotoimialojen avaaminen suuremmassa määrin kilpailulle).
        Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset on arvioitu ja otettu huomioon
        suosituksissa.
   (17) Komissio on arvioinut Saksan vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä
        sen Euro Plus -sopimuksen nojalla tekemät sitoumukset6. Se on ottanut huomioon
        niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan
        kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden
        mukaisia, koska Euroopan unionin talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa
        kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
        Tämän perusteella komissio katsoo, että Saksan julkisen talouden strategia olisi
        pantava suunnitellulla tavalla täytäntöön pysytellen samalla kasvua tukevalla
        vakautusuralla. Vuosina 2011–2012 toteutettavissa lisätoimissa olisi keskityttävä
        varmistamaan         rahoitusjärjestelmän       vakaus       (esim.       Landesbank-pankkien
        rakenneuudistuksella) ja vahvistamaan kotimaisia kasvun lähteitä lisäämällä
        osallistumista työmarkkinoille. Keinoja ovat työhön kohdistuvan verokiilan
        kaventaminen, koulutukseen pääsyn ja koulutuksen laadun parantaminen ja
        palvelusektorin, elinkeinojen ja ammattien sekä verkkotoimialojen avaaminen
        kilpailulle.
   (18) Neuvosto on tutkinut Saksan tarkistetun vakausohjelman vuodelta 2011 edellä esitetyn
        arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
        sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun
        neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto7 on esitetty erityisesti jäljempänä 1
        kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvosto on tutkinut Saksan kansallisen
        uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt
        Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   SUOSITTAA, että Saksa toteuttaisi vuosina 2011–2012 toimia, joilla se
   (1)    toteuttaa vuodesta 2012 alkavaa julkisen talouden strategiaa suunnitellusti; vie
          loppuun talousarviosäännön täytäntöönpanon osavaltiotasolla ja vahvistaa edelleen
          vastaavaa seuranta- ja seuraamusmekanismia; pysyttelee kasvua tukevalla
          vakautusuralla, erityisesti turvaamalla riittävät koulutusmenot ja parantamalla
   6
        SEC(2011) 714.
   7
        Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa.
FI                                                  6                                                 FI
 ---pagebreak---            edelleen terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon suunnattavien julkisten menojen
           tehokkuutta;
   (2)     puuttuu rahoitussektorin rakenteellisiin heikkouksiin erityisesti toteuttamalla
           sellaisten Landesbank-pankkien rakenneuudistuksen, joilla ei ole riittävästi
           rahoitettua elinkelpoista liiketoimintamallia;
   (3)     lisää     osallistumista     työmarkkinoille    parantamalla    yhtäläistä   pääsyä
           koulutusjärjestelmiin ja vähentämällä matalapalkkaisten raskasta vero- ja
           sosiaaliturvataakkaa talousarvion kannalta neutraalilla tavalla; lisää kokoaikaisten
           päivähoitopalvelujen ja kokopäiväkoulujen määrää sekä poistaa kotitalouden toisen
           tulonsaajan työssäkäyntiä estävät verokäytännöt;
   (4)     poistaa tiettyjä asiantuntijapalveluja ja käsityöammatteja koskevat perusteettomat
           rajoitukset; vahvistaa liittovaltion verkkoviraston (Bundesnetzagentur) valvovaa
           roolia rautatiesektorilla lisätäkseen kilpailua verkkotoimialoilla; ja keskittyy
           ilmoitetun kansallisen energiakonseptin puitteissa parantamaan uusiutuvaa energiaa
           koskevan lain pitkän aikavälin kustannustehokkuutta, varmistamaan energian
           tuotannon ja siirron riippumattomuuden ja parantamaan valtioiden rajat ylittäviä
           liitäntäverkkoja;
   Tehty Brysselissä
                                                Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
FI                                                7                                             FI


title: Komission suositus, annettu 24 päivänä elokuuta 2006 , kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä

text:
               31.8.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 236/28

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 24 päivänä elokuuta 2006,
   kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä
   (2006/585/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio esitteli 1 päivänä kesäkuuta 2005 i2010-aloitteen, jonka tavoitteena on optimoida uusien tietoteknologioiden hyödyt talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun edistämiseksi. Komissio on tehnyt digitaalisista kirjastoista i2010-aloitteen keskeisen aiheen. Syyskuun 30 päivänä syyskuuta 2005 annetussa komission tiedonannossa ”i2010: digitaaliset kirjastot” (1) esitetään Euroopan kollektiivisen muistin digitointia ja sähköistä saatavuutta sekä digitaalista säilyttämistä koskeva komission strategia. Tähän kollektiiviseen muistiin kuuluvat painotuotteet (kirjat, aikakauslehdet, sanomalehdet), valokuvat, museoesineet, arkistoasiakirjat ja audiovisuaalinen aineisto, jäljempänä ’kulttuuriaineisto’.

               (2)

               Jäsenvaltioille olisi suositeltava tämän strategian soveltamiseksi toimenpiteitä, joiden tavoitteena on Euroopan kulttuuriperinnön taloudellisten ja kulttuuristen mahdollisuuksien optimointi Internetin avulla.

               (3)

               Tässä yhteydessä olisi rohkaistava digitoidun materiaalin tuottamista kirjastoissa, arkistoissa ja museoissa. Kun aineisto on sähköisesti saatavilla, voivat kansalaiset kaikkialla Euroopassa käyttää sitä vapaa-aikanaan, opiskeluun tai työhön. Tämä antaa Euroopan moninaiselle ja monikieliselle perinnölle selkeän profiilin Internetissä. Digitoitua aineistoa voidaan lisäksi käyttää uudelleen eri toimialoilla, muun muassa matkailussa ja koulutuksen tarpeisiin, samoin kuin uutta luovaan työhön.

               (4)

               Myös marraskuun 15 ja 16 päivänä marraskuuta 2004 pidetyn neuvoston kokouksen päätelmissä, jotka koskevat vuosille 2005 ja 2006 laadittua kulttuurialan työsuunnitelmaa, painotetaan luovuuden ja luovien teollisuudenalojen myötävaikutusta Euroopan taloudelliseen kasvuun ja tähän tarvittavaa digitointitoimien koordinointia.

               (5)

               Elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16 päivänä marraskuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2) jo suositeltiin jäsenvaltioille asianmukaisten toimien toteuttamista digitaalisten ja muiden uusien tekniikoiden käytön lisäämiseksi elokuvateosten keräämisessä, luetteloinnissa, säilyttämisessä ja restauroinnissa. Tämä suositus täydentää elokuvaperintöä koskevaa Euroopan parlamentin ja neuvoston suositusta useissa elokuvateoksia koskevissa kysymyksissä.

               (6)

               Digitointi on tärkeä keino, jolla voidaan varmistaa kulttuuriaineiston parempi saatavuus. Joskus se on ainoa keino, jolla voidaan varmistaa, että tällainen aineisto on tulevien sukupolvien saatavilla. Jäsenvaltioissa on tällä hetkellä meneillään useita digitointia koskevia aloitteita, mutta toiminta on pirstoutunutta. Jos jäsenvaltiot sovittaisivat yhteen toimensa kulttuuriperintönsä digitoimiseksi, voitaisiin aineisto valita johdonmukaisemmin ja välttää päällekkäistä työtä digitoinnissa. Siitä olisi myös seurauksena varmempi toimintaympäristö yrityksille, jotka investoivat digitointitekniikoihin. Yleiskatsauksen tekeminen meneillään olevista ja suunnitelluista digitointitoimista ja määrällisten tavoitteiden asettaminen digitoinnille myötävaikuttaisi näiden tavoitteiden saavuttamisen.

               (7)

               Yksityissektorin digitoinnille antaman sponsorituen tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyrityksien kautta digitointitoimiin tulisi mukaan yksityisiä yrityksiä, ja tällaista toimintaa olisi sen vuoksi kannustettava.

               (8)

               Investoinnit uusiin teknologioihin ja suuren mittakaavan digitointilaitoksiin voivat alentaa digitoinnin kustannuksia ja samalla säilyttää tai jopa parantaa laatua. Tällaisia investointeja olisi siksi suositeltava.

               (9)

               Yhteinen monikielinen portaali tekisi mahdolliseksi tehdä verkkohakuja hajallaan olevasta eli eri organisaatioiden eri paikoissa säilyttämästä digitaalisesta kulttuuriperinnöstä. Yhteinen portaali tekisi kulttuuriperinnön näkyvämmäksi ja korostaisi yhteisiä piirteitä. Yhteisen portaalin olisi perustuttava olemassa oleviin aloitteisiin, kuten Euroopan kirjastoon (The European Library, TEL), jossa Euroopan kirjastot jo tekevät yhteistyötä. Kulttuuriaineistoon liittyvien oikeuksien yksityiset haltijat ja kaikki sidosryhmät olisi otettava tiiviisti mukaan aloitteeseen kaikissa kysymyksissä, joissa se on mahdollista. Jäsenvaltioilta ja kulttuurilaitoksilta olisi pyydettävä voimakasta sitoutumista, jotta tällainen portaali saataisiin aikaan.

               (10)

               Vain osa kirjastoissa, arkistoissa ja museoissa olevasta materiaalista on julkista siinä mielessä, että ne eivät ole teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamia tai niitä koskevat teollis- ja tekijänoikeudet ovat rauenneet. Muu aineisto on tekijänoikeuksien suojaama. Koska tekijänoikeudet ovat ratkaiseva tekijä luovuuden innoittamisessa, Euroopan kulttuuriperintö olisi digitoitava, asetettava saataville ja säilytettävä noudattaen täysimääräisesti tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia. Erityisen merkityksellisiä tässä yhteydessä ovat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (3) 5 artiklan 2 kohdan c alakohta, 5 artiklan 3 kohdan n alakohta ja 5 artiklan 5 kohta sekä johdanto-osan 40 kappale. Lisenssimekanismien soveltaminen esimerkiksi orpoihin teoksiin – tekijänoikeuksien suojaamat teokset, joiden oikeudenomistajia on vaikeaa tai jopa mahdotonta määritellä – tai sellaisiin teoksiin, joista on painos loppunut tai joita ei enää levitetä (audiovisuaaliset teokset), voisivat helpottaa oikeuksien selvittelyä ja siksi myös digitointitoimia ja teosten asettamista saataville Internetiin. Tällaisia mekanismeja olisi sen vuoksi edistettävä tiiviissä yhteistyössä oikeuksien haltijoiden kanssa.

               (11)

               Kansalliseen lainsäädännön säännökset voivat asettaa esteitä yleisomistuksessa olevien teosten käytölle, esimerkiksi siten, että teoksen jokainen toisintaminen edellyttää hallinnollista toimenpidettä. Kaikki tällaiset esteet on yksilöitävä, ja niiden poistamiseksi on ryhdyttävä toimeen.

               (12)

               Huomisen muistin säilyttämisestä – digitaalisen sisällön säilyttäminen tuleville sukupolville 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa C/162/02 (4) ehdotetaan tavoitteita ja suuntaa-antavia toimenpiteitä digitaalisen sisällön säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole tällä hetkellä selkeää ja kattavaa politiikkaa digitaalisen sisällön säilyttämiseksi. Tällaisen politiikan puute on uhka digitoidun aineiston säilymiselle, ja se voi johtaa digitaalisessa muodossa olevan aineiston katoamiseen. Tehokkaiden keinojen kehittämisellä digitaalista säilyttämistä varten on kauaskantoisia vaikutuksia sekä aineiston säilyttämiselle julkisissa laitoksissa että mille tahansa organisaatiolle, joka on velvollinen säilyttämään tai joka haluaa säilyttää digitaalista aineistoa.

               (13)

               Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tai harkitsevat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaan digitaalisen aineiston tuottajien on asetettava aineistostaan vähintään yksi jäljenne valtuutetun talletuselimen saataville. Tehokas yhteistoiminta jäsenvaltioiden välillä on tarpeen, jotta voidaan välttää suuri vaihtelu digitaalisen aineiston tallettamista koskevissa säännöissä. Tällaista yhteistyötä olisi rohkaistava.

               (14)

               Tiedon haravointi (web harvesting) on uusi tekniikka, jolla kerätään materiaalia Internetistä säilytettäväksi. Siinä valtuutetut laitokset kokoavat aktiivisesti aineistoa sen sijaan, että odottaisivat, että se talletetaan. Tällä tavoin vähennetään digitaalisen aineiston tuottajien hallinnollista taakkaa, ja kansallisessa lainsäädännössä olisi sen vuoksi säädettävä asiasta,

         SUOSITTELEE JÄSENVALTIOILLE, että ne
   Digitointi ja sähköinen saavutettavuus

               1)

               keräävät tietoa meneillään olevasta ja suunnitellusta kirjojen, aikakauslehtien, sanomalehtien, valokuvien, museoesineiden, arkistoasiakirjojen ja audiovisuaalisen aineiston, jäljempänä ’kulttuuriaineisto’, digitoinnista ja tekevät yleiskatsauksen tällaiseen digitointitoimintaan, jotta voidaan välttää päällekkäinen työ ja edistää yhteistoimintaa ja yhteisvaikutuksia Euroopan tasolla;

               2)

               asettavat määrällisiä tavoitteita arkistoissa, kirjastoissa ja museoissa olevan analogisen materiaalin digitoinnille; tavoitteista olisi käytävä ilmi odotettu lisäys digitoidussa aineistossa, joka voisi muodostaa osan Euroopan digitaalisesta kirjastosta, sekä viranomaisten tähän toimintaan osoittamat määrärahat;

               3)

               rohkaisevat kumppanuussuhteita kulttuurilaitosten ja yksityissektorin välillä, jotta voidaan luoda uusia tapoja rahoittaa kulttuuriaineiston digitointia;

               4)

               perustavat ja ylläpitävät suuren mittakaavan digitointilaitoksia, jotka ovat osa digitoinnin osaamiskeskuksia Euroopassa tai työskentelevät tiiviissä yhteistyössä niiden kanssa;

               5)

               edistävät Euroopan digitaalisen kirjaston muotoutumista yhteisenä monikielisenä portaalina, jonka kautta voidaan käyttää Euroopan hajallaan olevaa eli eri organisaatioiden eri paikoissa säilyttämää digitaalista kulttuuriaineistoa; tätä varten niiden olisi

                           a)

                           kannustettava kulttuurilaitoksia samoin kuin kustantajia ja muita oikeuksienhaltijoita asettamaan digitoidun aineistonsa haettavaksi Euroopan digitaalisen kirjaston kautta,

                           b)

                           varmistettava, että kulttuurilaitokset ja, silloin kun se on aiheellista, yksityiset yritykset soveltavat yhteisiä digitointistandardeja, jotta digitoitu aineisto olisi Euroopan tasolla yhteentoimivaa ja jotta voidaan helpottaa hakuja eri kielten välillä;

               6)

               parantavat kulttuuriaineiston digitoinnin toteutusympäristöä ja aineiston sähköistä saatavuutta

                           a)

                           luomalla mekanismeja, jolla helpotetaan orpojen teosten käyttöä; tätä varten olisi kuultava asianomaisia osapuolia,

                           b)

                           perustamalla tai edistämällä mekanismeja, joilla vapaaehtoisuuden pohjalta helpotetaan sellaisten teosten käyttöä, joista on painos loppunut tai joita ei enää levitetä; tätä varten olisi kuultava asianomaisia osapuolia,

                           c)

                           edistämällä luettelojen saatavuutta tunnetuista orvoista teoksista ja yleisomistuksessa olevista teoksista,

                           d)

                           yksilöimällä esteet, joita niiden lainsäädännössä on yleisomistuksessa olevan kulttuuriaineiston sähköiselle saatavuudelle ja myöhemmälle käytölle, ja ryhtymällä toimenpiteisiin niiden poistamiseksi;

         Digitaalinen säilyttäminen

               7)

               laativat kansalliset strategiat digitaalisen aineiston pitkäaikaista säilyttämistä ja sen saatavilla oloa varten tekijänoikeuslakia täysin noudattaen; strategiassa olisi

                           a)

                           selostettava toiminnan organisointi, mukana olevien osapuolten tehtävät ja vastuut ja osoitetut varat,

                           b)

                           esitettävä erityiset toimintasuunnitelmat, joissa hahmotellaan tavoitteet ja aikataulu erityistavoitteiden saavuttamiseksi;

               8)

               vaihtavat toistensa kanssa tietoa strategioista ja toimintasuunnitelmista;

               9)

               antavat lainsäädännössään säännöksiä, joiden nojalla julkiset laitokset voivat säilyttämistä varten jäljentää suurissa määrin ja siirtää toisiin tietojärjestelmiin digitaalista kulttuuriaineistoa noudattaen täysin tekijänoikeuksia koskevaa yhteisön ja kansainvälistä lainsäädäntöä;

               10)

               laatiessaan politiikkoja ja menettelyjä alun perin digitaaliseen muotoon luodun aineiston tallettamista varten ottavat huomioon muissa jäsenvaltioissa tapahtuneen kehityksen, jotta voitaisiin välttää, että talletusjärjestelyissä esiintyy suuria eroja;

               11)

               antavat lainsäädännössään säännöksiä, joiden nojalla valtuutetut laitokset, noudattaen täysin tekijänoikeuksia koskevaa yhteisön ja kansainvälistä lainsäädäntöä, voivat säilyttää verkkosisältöä käyttäen tekniikoita, kuten verkkoharavointia, joilla kerätään aineistoa Internetistä;

         Suosituksen seuranta

               12)

               ilmoittavat komissiolle 18 kuukauden kuluttua siitä, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja joka toinen vuosi sen jälkeen tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetut toimet.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä elokuuta 2006.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2005) 465 lopullinen.

      (2)  EUVL L 323, 9.12.2005, s. 57.

      (3)  EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10.

      (4)  EYVL C 162, 6.7.2002, s. 4.