title: Suositus: neuvoston päätös keskinäisen avun antamisesta Romanialle

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0199(01)

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 21.4.2009KOM(2009) 199 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomanialleEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomanialleSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomaniallesekäEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomaniallePERUSTELUTJOHDANTOTalouskasvu on Romaniassa viime vuosina ollut hyvin voimakasta. Maan talous on kasvanut keskimäärin 6,5 prosenttia vuodessa vuodesta 2002 alkaen ja ylsi vuonna 2008 7,1 prosentin kasvuvauhtiin. Kasvun pääasiallisena veturina on ollut kotimainen kulutus- ja investointikysyntä, jota on vauhdittanut ulkomaisen rahoituksen nostattama rahoitustoiminnan buumi sekä voimakas palkkakasvu. Mittava ulkomainen luotonotto on kasvattanut rajusti ulkomaanvelkaa, jonka osuus oli vuoden 2008 lopussa 53 prosenttia BKT:sta. Maassa yleinen valuuttalainaus on lisännyt kotitalouksien ja yritysten alttiutta valuuttakurssien heilahteluille. Kotimaista kysyntää on lisäksi kiihdyttänyt myötäsyklinen finanssipolitiikka, jonka vaikutuksesta julkinen nettovelka nousi vuosina 2005–2008 1,2 prosentista 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen – siitä huolimatta, että toisiaan seuranneissa neuvoston lausunnoissa ja kesäkuussa 2008 annetuissa komission toimintaohjeissa suositeltiin julkisen talouden vakauttamista ja budjettihallinnon parantamista.Maailmantalouden laskusuhdanne ja kotimaisista tekijöistä johtuvien riskien kaihtaminen ovat vähentäneet merkittävästi Romaniaan suuntautuvia pääomavirtoja. Valuuttakurssiin kohdistuvat paineet ovat kasvaneet, ja valuutta on elokuun 2007 jälkeen menettänyt yhteensä yli 30 prosenttia arvostaan. Kotimainen kysyntä supistui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä yli 4 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, mikä johtui etupäässä yksityisen kulutuksen vähenemisestä. Kotimainen kysyntä oli vielä edellisillä neljänneksillä kasvanut kaksinumeroisin luvuin. Lisäksi maan ulkoisen kilpailukyvyn ja tuottavuuden kehitystä on jarruttanut rakenneuudistusten hidas eteneminen EU:hun liittymisen jälkeen. Hallituksella on myös kasvavia vaikeuksia joukkovelkakirjamarkkinoilla, joilla keskituotto on noin 300 peruspistettä korkeampi vuoden takaiseen verrattuna ja laina-ajat lähes kaikissa tapauksissa lyhyitä.Näistä syistä Romania viranomaiset pyysivät 6. maaliskuuta 2009 maksutasetukea EY:ltä[1] ja esittivät vastaavan pyynnön myös IMF:lle ja Maailmanpankille. Vaikka akuuttia kriisiä ei tällä hetkellä olekaan, Romanian viranomaiset pitävät ulkoista rahoitustukea tässä vaiheessa perusteltuna maan ulkomaanvaluuttavarantojen vahvistamiseksi, koska ulkoisen rahoituksen saannin ennakoidaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla rajoittuvan merkittävästi kahtena seuraavana vuonna. Luottamusta Romanian kykyyn täyttää ulkomaiset sitoumuksensa lisättäisiin myös erityisellä ohjelmalla.Komissio ja neuvoston puheenjohtajamaa ilmoittivat 9. maaliskuuta, että EU oli valmis osallistumaan IMF:n kanssa koordinoituun rahoituspakettiin, jolla tuettaisiin Romanian maksutaseen kestävyyttä. Samalla kuitenkin korostettiin, että rahoitustukea annettaisiin sillä edellytyksellä, että Romanian viranomaiset lujasti sitoutuisivat täytäntöönpanemaan sitä tukevan poliittisen ohjelman.Komission ja IMF:n kanssa käymiensä keskustelujen pohjalta Romanian viranomaiset lähettävät komissiolle ja IMF:lle aiekirjelmän, jossa ne esittävät talouden sopeutusohjelman tärkeimmät osatekijät. Kirjelmä on ehtona sille, että neuvosto voi myöntää Romanialle taloudellista tukea. Sopeutusohjelman pääasiallisena tavoitteena on lieventää yksityisten pääomavirtojen jyrkästä vähenemisestä johtuvia vaikutuksia ja toteuttaa samalla poliittisia toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua ulkoiseen ja julkisen talouden epätasapainoon sekä vahvistaa rahoitusalaa. Tätä taustaa vasten yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ja tarjota tarvittaessa lisäpääomaa.MAKROTALOUDEN KEHITYS JA NÄKYMÄTBKT:n kasvu oli vahvaa useita vuosia (keskimäärin 6,5 % vuositasolla vuodesta 2002), mutta se hidastui jyrkästi 2,9 prosenttiin vuositasolla vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Pääasiallisena syynä tähän oli yksityisen kulutuksen supistuminen lähes 4 prosenttia vuositasolla ja pankkien luotonannon lähes täydellinen tyrehtyminen. Kiinteän pääoman bruttomuodostus, joka oli vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä ollut yli 30 prosenttia vuositasolla, putosi viimeisellä neljänneksellä 3 prosentin alapuolelle. Tarjontapuolella laskusuhdanteeseen oli syynä noin 8 prosentin taantuma teollisuustoiminnassa, joka oli vielä vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä kasvanut 5,5 prosentin vauhtia. Myös rakennus- ja palvelusektorien toiminta hidastui tuntuvasti.Kotimaisen kysynnän jyrkkä lasku viimeisellä vuosineljänneksellä johti myös tuonnin vähenemiseen. Tuonnin kasvu kääntyi vuoden loppua kohti negatiiviseksi (-18 % vuositasolla) ja oli tammikuussa 2009 edelleen hiipunut (-28 % vuositasolla, Romanian leinä). Myös vienti heikkeni tuntuvasti (-8 % vuositasolla joulukuussa 2008 ja -13 % tammikuussa 2009). Kaiken kaikkiaan vaihtotaseen alijäämä supistui vuonna 2008 hieman, mutta pysyi edelleen korkeana 12,3 prosentissa suhteessa BTK:hen (13,5 % 2007). Rahoituspuolella suorat ulkomaiset investoinnit kattoivat noin 54 prosenttia vaihtotaseen alijäämästä 2008. Loppu katettiin enimmäkseen (yksityisellä) ulkomaisella velalla, jonka määrä oli kasvanut noin 53 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 lopussa.-  Taloudellisen noususuhdanteen aikana työvoimapula, johon oli syynä laaja maastamuutto ja kouluttamattoman työvoiman suhteellisen suuri osuus, synnytti osaltaan palkka-hinta-spiraalin, jossa palkkojen kasvu ylitti heikon tuottavuuskehityksen. Palkkakasvu pysyi hyvin voimakkaana vuoden 2008 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana (jolloin nimellispalkat nousivat noin 25 % vuositasolla), mutta on hidastunut sen jälkeen ollen 13 prosenttia vuositasolla tammikuussa 2009. Hyödykkeiden ja elintarvikkeiden hintojen laskusta huolimatta KHI-inflaatio on kääntynyt nousuun (6,3 % joulukuussa 2008, 6,9 % helmikuussa 2009), koska valuutan nimellisarvon todellinen alennus on samaan aikaan ollut 8 prosenttia.Koska talouden toiminta hidastui jyrkästi vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä ja koska maailmantalouden näkymien odotetaan edelleen heikkenevän, BTK:n kasvun ennakoidaan kääntyvän vuonna 2009 negatiiviseksi (noin -4 %). Syynä on kulutuksen ja investoinnin supistuminen, jota ulkoisen vajeen korjaantuminen kompensoi vain osittain.JULKINEN TALOUSRomania harjoitti vuosien 2005–2008 kysyntäbuumin aikana myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, jonka myötä BKT:hen suhteutettu julkisyhteisöjen alijäämä kohosi 1,2 prosentista (2005) 5,4 prosenttiin (2008) kokonaistuotannon kasvun ollessa keskimäärin 6,5 prosenttia. Näin tapahtui siitä huolimatta, että Romanialle annettiin toistuvasti vastakkaisia suosituksia – Romanian lähentymisohjelmasta helmikuussa 2008 annetussa neuvoston lausunnossa ja komission toimintaohjeissa kesäkuulta 2008. Tilanteeseen oli suurelta osin syynä yleisesti ottaen heikko talousarvion suunnittelu ja toimeenpano. Ennakoimattomat tulot tavallisesti käytettiin vuoden aikana tehtyjen budjettioikaisujen kautta eikä varantoja kerrytetty huonojen aikojen varalta. Julkishallinnon heikkoudet vaikuttivat osaltaan myös siihen, että kaavailtu pääomamenojen toteutus jäi toistuvasti vajaaksi ja osa investointeihin budjetoiduista varoista siirrettiin juokseviin menoihin, kuten julkisen sektorin palkkoihin ja sosiaalisiin tulonsiirtoihin. Julkisen sektorin palkkojen kasvu kiihdytti yksityisen sektorin palkkojen nousua, sillä palkkataso oli julkisella sektorilla korkeampi. Julkisen sektorin nimellispalkat kaksinkertaistuivat vuosina 2005–2008. Lisäksi suuret menoerät keskittyivät vuoden viimeisille viikoille, mikä vaikutti vakavasti talousarvion uskottavuuteen ja ennakoitavuuteen. Keskipitkän aikavälin sitovan talousarviokehyksen toimeenpanossa ei ole edistytty, vaikka tätä suositeltiin kesäkuussa 2008 annetuissa komission toimintaohjeissa.Uuden hallituksen vuoden 2009 talousarvioesitys, jonka parlamentti hyväksyi helmikuun lopussa, sisältää joukon toimenpiteitä alijäämän supistamiseksi vuoden 2008 5,4 prosentista 2,0 prosenttiin vuonna 2009 kokonaistuotannon kasvuoletuksen ollessa 2,5 prosenttia. Tarkoitus on jäädyttää julkisen sektorin työhönotto ja vähentää bonuksia, supistaa tarvike- ja palvelumenoja, rajoittaa julkisen sektorin palkkojen kasvua sekä siirtyä palkkasidonnaisista eläkkeistä inflaatiosidonnaisiin. Toisaalta hallitus suunnittelee tuntuvaa lisäystä julkisiin investointeihin. Jo talousarviota hyväksyttäessä oli kuitenkin selvää, että alijäämätavoite oli epärealistinen, erityisesti koska sen perustana olleet makrotalouden skenaario ja tuloennusteet olivat liian optimistisia. Lisäksi ilman menopolitiikan perusteellista uudistamista menopuolen toimenpiteiden käytännön toteutukseen liittyy riskejä.RAHOITUSMARKKINATRomanian rahoitusjärjestelmää dominoi pankkiala, joka on kehittynyt hyvin nopeasti parin viime vuoden aikana. Romanian pankkien kokonaisnettovarallisuus oli vuoden 2008 lopussa noin 315 miljardia Romanian leitä (62 % suhteessa BKT:hen). Pankit ovat suureksi osaksi ulkomaisessa omistuksessa. Joulukuussa 2008 yli puoliksi ulkomaisen pääoman hallussa olleilla luottolaitoksilla (mm. ulkomaisten pankkien sivukonttoreilla) oli hallussaan noin 88 % kaikkien Romaniassa toimivien luottolaitosten kokonaisnettovarallisuudesta. Itävaltalaisilla, kreikkalaisilla, ranskalaisilla ja italialaisilla pankeilla on suurin kokonaisriski Romaniassa.Viime vuosien aikana Romanian pankkisektori kasvatti nopeasti luotonantoaan, ja luottojen ja talletusten suhde nousi 122 prosenttiin vuonna 2008. Vaikka luotonannon kasvu alkoi matalalta, lainakannan (lähinnä valuuttalainojen, joiden osuus oli tammikuussa 2009 noin 59 prosenttia koko kotimaisesta luotonannosta yksityiselle sektorille) kasvu teki Romanian pankkisektorin hyvin riippuvaiseksi ulkomaisesta rahoituksesta. Vuoden 2008 toisella puoliskolla luotonanto hidastui rajusti. Sen vuosikasvu putosi yli 60 prosentista (kesäkuu 2008) 36,5 prosenttiin (joulukuu 2008).Vaikka pankkisektori ja sen pääomakanta vaikuttavat tällä hetkellä suhteellisen vakailta (vakavaraisuussuhde oli vuoden 2008 lopussa 12,3 %), Romanian rahoitusjärjestelmän vakaus saattaa olla uhattuna. Makrotalouden näkymien huonontuminen viittaa siihen, että järjestämättömien luottojen osuus todennäköisesti lisääntyy nopeasti tulevina kuukausina. Lisäksi koska Romanian yksityisen sektorin luotonotto muodostuu suurelta osin valuuttalainoista, lein arvon aleneminen edelleen vaikuttaisi raskaasti kotitalouksien ja yritysten taseeseen.MAKSUTASE JA ULKOISET RAHOITUSTARPEETRomanian talouden viime vuosien voimakkaalle kasvulle oli luonteenomaista huomattavan ulkoisen epätasapainon syntyminen ja kestämättömän ulkoisen velan kertyminen. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuosina 2004–2007 5,8 prosentista 13,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pysyi 12 prosentin yläpuolella vuonna 2008. Ulkomainen bruttovelka nousi 55 prosenttiin BKT:sta vuoden 2008 lopussa.Romanian rahoitusmarkkinat ovat olleet jatkuvan paineen alaisina lokakuun 2008 alusta. Lainarahoituksen vähentäminen sekä maan talouden heikot perustekijät ja sub-investment grade -luokitus vaikuttavat raskaasti valuutta-, interbank-, osake- ja joukkovelkakirjamarkkinoihin. Ulkoiseen rahoitukseen kohdistuvan paineen ennakoidaan jatkuvan huomattavana jonkin aikaa, sillä suorat ulkomaiset investoinnit ja muut rahoitus- ja pääomavirrat eivät todennäköisesti kaudella 2009–2011 kokonaan kata sitkeää, vaikkakin supistuvaa, vaihtotaseen alijäämää. Lisäksi mittavia lyhyt- ja pitempiaikaisia valuuttalainoja joudutaan uusimaan.Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Romanian maksutase on vakavasti uhattuna. Sen vuoksi komissio suosittelee, että neuvosto tekee päätöksen keskinäisen avun antamisesta. Rahoituksen arvioitu kokonaistarve on vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti 20 miljardia euroa. Tämä summa kattaa edelleen alijäämäiseksi oletetun vaihtotaseen, erääntyvien luottojen vaillinaisen uusimisen, osan pääoman ulosvirtauksesta sekä ulkomaanvaluuttavarantojen kerryttämisen vakaalle tasolle. Oletuksena on, että keskinäinen avun myöntämisen jälkeen ulkomaiset pankit uusivat 100-prosenttisesti saamisensa Romaniassa, mikä vastaisi tärkeimmiltä ulkomaisilta pankeilta vaadittua (ja niiden 26. maaliskuuta 2009 antamassa yhteisessä lausumassa vahvistettua) sitoumusta pitää yllä kokonaisriskiään Romaniassa. Romanian yritysten ulkomaisilta emoyhtiöiltään saamien luottojen ja Romanian pankkien ulkomaisten luottojen uusimisasteen oletetaan olevan 50 prosenttia vuonna 2009. Vuosina 2010 ja 2011 kaikki erääntyvät ulkomaiset velat odotetaan uusittavan 100-prosenttisesti, koska rahoitusmarkkinoiden ennakoidaan vakautuvan ja Romanian päävientimarkkinoiden alkavan elpyä. Tavoitteena ovat riittävän suuret ulkomaanvaluuttavarannot (yli 100 % lyhytaikaisesta ulkoisesta velasta sen jäljellä olevalta maturiteetilta), minkä lisäksi tehtiin konservatiivisia oletuksia muusta pääoman ulosvirtauksesta, kuten ulkomailla asuvien henkilöiden talletusten nostosta, kauppaluottojen vähenemisestä ja arvopaperisijoitusten virroista ulkomaille, jotta laskelmiin voitaisiin sisällyttää tarvittavat lisäpuskurit. Laskelmien perustana oleva BTK:n kasvuoletus on -4 prosenttia vuonna 2009 ja noin 0 prosenttia vuonna 2010. BKT:hen suhteutetun vaihtotaseen alijäämän ennakoidaan olevan 7½ prosenttia vuonna 2009 ja 6½ prosenttia vuonna 2010.EU:N TUKI OSANA KANSAINVÄLISIÄ TOIMIA MAKSUTASEJÄRJESTELYSSÄKun otetaan huomioon Romanian parhaillaan kokemat vakavat maksutaseongelmat ja edellyttäen, että Romanian viranomaiset lujasti sitoutuvat toteuttamaan merkittävän julkiseen talouteen, rahoitusjärjestelmään ja rakenteisiin liittyvän sopeutusohjelman, komissio suosittaa kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa 17. maaliskuuta 2009, että neuvosto myöntäisi EY:n perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitettua keskinäistä apua.Komissio ehdottaa talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lisäksi, että hyväksyttyään komission suosituksesta edellä mainitun neuvoston päätöksen keskinäisen avun antamisesta Romanialle neuvosto hyväksyisi päätöksen, joka koskee EU:n jäsenvaltioille myöntämän järjestelyn (18. helmikuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002) mukaisen enimmillään 5 miljardin euron suuruisen keskipitkän aikavälin rahoitustuen myöntämistä Romanialle sen maksutaseen kestävyyden tukemiseksi.Romanialle jäsenvaltioiden maksutaseita koskevan järjestelyn (asetus (EY) N:o 332/2002) mukaisesti myönnettävä keskipitkän ajan rahoitustuki näyttää olevan aiheellista nykyisessä tilanteessa, jossa Romaniaan suuntautuva pääomavirta on pienentynyt ja maassa vallitsee suuri julkisen talouden ja ulkoinen epätasapaino. Välittömänä tavoitteena on helpottaa ulkoisen vajeen järjestäytynyttä sopeutusta. Tämä vähentäisi liian suurta valuuttakurssiin kohdistuvaa painetta, joka voisi vaikuttaa vakavasti yritysten ja kotitalouksien taseeseen sekä johtaa laman syventymiseen ja vaikeuttaa pankkisektorin toimintaa.Arvioitu kokonaisrahoitustarve on vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti 20 miljardia euroa. Romanialle myönnettävä EU:n tuki yhdistetään IMF:n valmiusluottojärjestelyllä (SBA) myöntämään tukeen, joka suuruus on 11,40 miljardia erityisnosto-oikeutta (1 085 % Romanian IMF-kiintiöstä, noin 12,95 miljardia euroa). Lisäksi myönnetään monenvälisenä apua 2 miljardia euroa siten, että Maailmanpankki antaa 1 miljardia euroa ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki yhdessä 1 miljardia euroa tavanomaisen luotonantonsa lisäksi.Yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat 26. maaliskuuta 2009 yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ohjelman aikana ja suostuivat tukemaan romanialaisia tytärpankkejaan säilyttääkseen niiden nykyisen hyvän taloudellisen tilan markkinahäiriöiden ja talouden laskukauden yli. Tämä sitoumus vahvistetaan uudelleen tukikirjeissä (comfort letter), jotka tärkeimmät pankit lähettävät Romanian keskuspankille. Keskuspankki seuraa tarkasti sitoumuksen noudattamista yhdessä kotimaisten valvontaviranomaisten kanssa. EU:n taloudellisella avulla tuetaan Romanian viranomaisten lujaa sitoumusta panna täytäntöön kattava talousohjelma. Ohjelmasta on sovittu Romanian viranomaisten kanssa.Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Tarkastukset tehdään tarkastuskäynteinä ja viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella. Lisäksi komissio antaa ohjelman koko täytäntöönpanon ajan ohjeistusta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. Ohjelman keskeiset elementit ovat:a) Julkisen talouden vakauttaminenHallitus sitoutuu lisätoimiin, joilla julkista taloutta vakautetaan vielä 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen helmikuussa 2009 hyväksyttyyn budjettiin sisältyvän 3 prosentin tavoitteen lisäksi. Perustuen näihin julkisen talouden lisätoimenpiteisiin sekä tarkistettuun ennusteeseen, jonka mukaan BKT:n lasku on 4 prosenttia vuonna 2009, viranomaiset asettavat julkisen talouden alijäämätavoitteeksi 5,1 % suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee huomattavaa rakenteellista sopeutusta verrattuna vuoden 2008 toteutumaan. Parlamentti hyväksyy talousnäkymien tarkistuksen pohjalta vuoden 2009 toisella neljänneksellä tarkistetun talousarvion vuodeksi 2009 sekä kyseiset lisätoimenpiteet.Julkisen talouden vakauttaminen keskittyy menopuolelle. Julkisten perusmenojen vähennys suhteessa BKT:hen on 0,85 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden 2009 talousarviossa. Tätä varten i) vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja (arviolta 4–4½ % vuoden 2008 tasosta) luopumalla vuodeksi 2009 kaavailluista (yhteensä 5 prosentin) palkankorotuksista (tai toteuttamalla vastaavia henkilöstövähennyksiä) sekä vähentämällä julkisen sektorin työpaikkoja muun muassa korvaamalla vain yksi seitsemäsosa poistuvista työntekijöistä; ii) vähennetään tarvike- ja palvelumenoja ja julkisille yrityksille maksettavia avustuksia; iii) supistetaan muun muassa ajoneuvojen ja toimistovarusteiden pääomamenoja ja varmistetaan realistinen aikataulu EU-tuetuille investointihankkeille. Julkisten investointien ennakoidaan vuonna 2009 kuitenkin lisääntyvän tuntuvasti vuodesta 2008, noin 6½ prosenttiin suhteessa BKT:hen (5¾ % vuonna 2008). Tulopuolella odotetaan 0,25 prosentin BKT-lisäystä toimenpiteistä, joilla poistetaan tietyt verovähennykset ja hyvitykset (liittyen erityisesti työsuhdeautoihin sekä uudelleenarvostettujen omaisuuserien poistoihin). Hallitus aikoo jatkaa menopainotteista julkisen talouden vakauttamista ja alentaa BKT:hen suhteutettua alijäämää 4,1 prosenttiin vuonna 2010 ja 3 prosentin alapuolelle vuonna 2011.Komissio antaa ohjelman täytäntöönpanon ajan jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa Romanian viranomaisille varmistaakseen, että alijäämän korjaus on kestävällä pohjalla.b) Julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistaminenJulkisen talouden alijäämän kestävää alentamista helpotetaan toimenpiteillä, joilla parannetaan talousarviostrategiaa ja -menettelyä. Keskeinen merkitys tulee olemaan finanssipoliittista vastuuta koskevalla lailla, jolla muun muassa otetaan käyttöön menettelyt monivuotisen budjetoinnin parantamiseksi, asetetaan rajat vuoden aikana tehtäville budjettitarkistuksille ja annetaan budjettisäännöt talousarvion toimeenpanon parantamiseksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi kaikilta osin. Lailla on myös määrä luoda finanssipoliittinen neuvosto, joka harjoittaa riippumatonta asiantuntijavalvontaa.Julkisen talouden ennustettavuutta ja avoimuutta parannetaan uudistamalla julkisen sektorin palkkajärjestelmää, muun muassa yhtenäistämällä ja yksinkertaistamalla palkkataulukoita ja uudistamalla bonusjärjestelmää. Tällä puututaan seuraaviin palkkajärjestelmän pääongelmiin: bonuksien osuus kokonaiskorvauksesta on liian suuri, yhtenäinen palkkataulukko puuttuu ja palkkausta säännellään monilukuisilla eri säädöksillä palkkajärjestelmän eri osissa.Julkisen talouden pitkäjänteistä kestävyyttä edistetään uudistamalla eläkejärjestelmän pääparametreja. Eläkejärjestelmää muutetaan indeksoimalla julkisen sektorin eläkkeet kuluttajahintoihin ja rajoittamalla eläkkeiden harkinnanvaraisia lisäyksiä. Myös eläkeikää nostetaan vähitellen yli sen, mitä nykyisissä suunnitelmissa on hyväksytty (erityisesti naisten osalta), ottaen huomion elinajanodotteiden kehitys. Lisäksi eläkemaksuista tällä hetkellä vapautetut julkisen sektorin työtekijäryhmät siirtyvät vähitellen näiden maksujen maksajiksi. Sopeutusohjelman mukaan toisen eläkepilarin toteutusta jatketaan ja eläkemaksuja kasvatetaan säännöllisesti alun perin suunnitellulla tavalla.c). Raha- ja rahoitussektoripolitiikkaRahapolitiikan tavoitteena on edelleen säilyttää hintavakaus ja saavuttaa Romanian keskuspankin inflaatiotavoite (tällä hetkellä 3,5% ±1 prosenttiyksikkö vuoden 2009 lopussa). Rahoitussektoriin liittyen Romanian keskuspankki tekee EU:n arvostamisohjeita noudattaen stressitestejä yksittäisten pankkien taseista ja luottoportfolioista eri skenaarioissa arvioidakseen, kuinka paljon pankkien omia varoja on mahdollisesti tarpeen lisätä, jotta vakavaraisuussuhteet pysyisivät 10 prosentin yläpuolella koko ohjelmakauden ajan. Stressitestien jälkeen emopankkeja pyydetään (niiden 26. maaliskuuta 2008 antamassa yhteisessä lausunnossa vahvistetulla tavalla) tukemaan tytärpankkejaan huolehtimalla syyskuun 2009 loppuun mennessä riittävistä varoista, jotka kattavat mahdolliset stressitestien esille tuomat vajaukset.Ohjelmaan sisältyy myös pankki- ja konkurssilakien muuttaminen niin, että niiden avulla voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti pankkikriiseissä. Muutosten yhtenä päätarkoituksena on lisätä hallintoon asetettujen pankkien hallinnonhoitajien valtuuksia. Pankkikriisien hoitokeinojen ohella ohjelmassa on määrä lisätä Romanian keskuspankin valtuuksia muihin korjaaviin toimenpiteisiin, jotta se voi tarvittaessa pyytää merkittäviä osakkaita lisäämään osakepääomaansa ja tukemaan pankkia rahallisesti sekä kieltää voitonjaon tai rajoittaa sitä. Rahoitusvalvontaa vahvistetaan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmat vaatimukset likviditeetin raportointia varten, ja vakavaraisuussuhteen lakisääteinen minimitaso on sopivana ajankohtana määrä nostaa 8 prosentista 10 prosenttiin. Myös talletusvakuusmenettelyjä muutetaan maksettavien suoritusten yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi. Muutetun lainsäädännön mukaan nämä suoritukset maksetaan Romanian keskuspankin päätöksestä 21 päivän kuluessa. Riittävän likviditeetin tarjonnan taatakseen Romanian keskuspankki on lisäksi sitoutunut laajentamaan vakuuksina hyväksyttävien omaisuuserien valikoimaa.d) RakenneuudistuksetTalousohjelma sisältää myös rakenneuudistustoimenpiteitä aloilla, joita varten neuvosto on antanut maakohtaisia suosituksia Lissabonin strategian yhteydessä. Uudistusten tavoitteena on muun muassa tehostaa julkisen hallinnon toimintaa ja tuloksellisuutta, parantaa julkisten menojen laatua, lisätä EU-varojen hyödyntämistä ja huolehtia niiden järkevästä käytöstä, parantaa liiketoimintaympäristöä sekä puuttua pimeään työhön. Komissio tukee myös paikallisten valmiuksien kehittämistä rakennerahastoista, joista osa on korvamerkitty tekniseen apuun.Ohjelmassa otetaan huomioon talouspoliittiset ehdot, jotka sisältyvät komissioon suositukseen neuvoston päätökseksi. EY:n lainojen nostoon liittyvät yksityiskohtaiset talouspoliittiset ehdot vahvistetaan Romanian viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ohjelma otetaan kaikilta osin huomioon myös Romanian lähentymisohjelman tarkistuksessa.Ehdotetun päätöksen voimassaolo päättyisi kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Jotta varmistettaisiin nykyisessä markkinatilanteessa välttämätön joustavuus, olisi sallittava mahdollisuus käyttää koronvaihtosopimuksia lainanottotoimessa, jolla laina rahoitetaan. Mahdollisen vaihdon vastapuolten luottoluokan olisi oltava korkein mahdollinen EU:n talousarvion turvaamiseksi.Komissio (ml. Euroopan petostentorjuntavirasto) ja Euroopan tilintarkistustuomioistuin voivat lähettää omia virkamiehiään tai valtuutettuja edustajia tekemään teknisiä tai varainhoidon tarkastuksia, joita ne pitävät tuen hallinnoinnin kannalta tarpeellisina. Nämä ehdot sisältyvät komission 8. huhtikuuta 2009 antamaan ehdotukseen neuvoston asetukseksi, jolla on määrä muuttaa järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annettua asetusta (EY) N:o 332/2002. EY:n maksutasetuen hallinnointiin liittyvät epäillyt ja todetut petos- ja korruptiotapaukset tai muut EY:n taloudellisten etujen vastaiset laittomat toimet tutkitaan ja käsitellään asianmukaisesti. Kaikista tällaisista tapauksista sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten niiden vuoksi toteuttamista toimenpiteistä ilmoitetaan komissiolle viipymättä. Yhteisymmärryspöytäkirjaan ja lainasopimukseen sisällytetään jo uudet tekniset säännökset, jotka sisältyvät komission ehdotukseen neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta.Ohjelman talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa myös oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa saavutettua edistystä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän mekanismin kesto ei riipu avustusohjelman kestosta. Helmikuussa 2009 julkaistussa väliraportissa todettiin, että Romanian viranomaisten on tartuttava oikeuslaitoksen uudistamiseen ja korruption torjuntaan uudelleen, jotta viime kuukausien taantumisen suunta voitaisiin muuttaa. Romanian on siis annettava tarvittavat lait oikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi ja osoitettava korkean tason korruptiotapausten nopealla käsittelyllä, että oikeusjärjestelmä kykenee panemaan lait täytäntöön itsenäisesti ja tehokkaasti.Talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa lisäksi sekä ennen liittymistä että sen jälkeen siirrettyjen EU-varojen asianmukaista käyttöä muun muassa tekemällä vaatimustenmukaisuuden arviointeja ja säännöllisiä tarkasteluja.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomanialleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1.  Romanian pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut kasvavia paineita, mikä heijastaa maailmantalouden laskusuhdannetta ja Romanian talouden tilasta tunnettua lisääntyvää huolta, jonka taustalla on suuri ulkoinen vaje ja nopeasti kasvava julkinen vaje. Myös valuuttakurssiin kohdistuvat paineet ovat kasvaneet, mikä aiheuttaa merkittävän riskin pankkisektorin vakaudelle.2.  Hallitus ja Romanian keskuspankki ovat tämän vuoksi laatineet kattavan strategian luodakseen lujan kiinnekohdan makrotaloudelliselle politiikalle ja lieventääkseen rahoitusmarkkinoiden painetta sekä esittäneet tämän strategian aiekirjelmässä, jonka komission vastaanotti […]. Talousohjelman perustavoitteisiin kuuluu vähentää BKT:hen suhteutettua julkisen talouden alijäämää vuoden 2008 5,4 prosentista 5,1 prosenttiin vuonna 2009 ja 3 prosentin alapuolelle vuoteen 2011 mennessä. Julkisen talouden alijäämän kestävää alentamista tuetaan toimenpiteillä, joilla parannetaan talousarviostrategiaa ja -menettelyä. Tämä talousohjelma ja erityisesti julkisen talouden tavoitteet otetaan huomioon valtion talousarviossa ja lähentymisohjelmassa.3.  Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Romanian talouspolitiikkaa erityisesti osana Romanian tarkistetun lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman toteuttamisen vuotuisia tarkasteluja sekä osana säännöllistä tarkastelua, jossa seurataan Romanian saavuttamaa edistymistä lähentymiskehityksen arvioinnin ja vuotuisen seurantaraportin yhteydessä.4.  Ulkoiseen rahoitukseen kohdistuvan huomattavan paineen ennakoidaan jatkuvan, sillä suorat ulkomaiset investoinnit ja muut rahoitus- ja pääomavirrat eivät kaudella 2009–2011 todennäköisesti täysin kata sitkeää, vaikkakin supistuvaa, vaihtotaseen alijäämää. Lisäksi mittavia lyhyt- ja pitempiaikaisia valuuttalainoja joudutaan uusimaan. Ulkoisen rahoituksen arvioitu kokonaistarve on noin 20 miljardia euroa vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti. Oletuksena on, että keskinäinen avun myöntämisen jälkeen ulkomaiset pankit uusivat saamisensa Romaniassa 100-prosenttisesti, mikä vastaisi tärkeimmiltä ulkomaisilta pankeilta vaadittua (ja niiden 26 päivänä maaliskuuta 2009 antamassa yhteisessä lausumassa vahvistettua) sitoumusta pitää yllä kokonaisriskiään Romaniassa. Romanian yritysten ulkomaisilta emoyhtiöiltään saamien luottojen ja Romanian pankkien ulkomaisten luottojen uusimisasteen oletetaan olevan 50 prosenttia vuonna 2009. Vuosina 2010 ja 2011 kaikki erääntyvät ulkomaiset velat oletetaan uusittavan 100-prosenttisesti, kun rahoitusmarkkinoiden ennakoidaan vakautuvan ja Romanian päävientimarkkinoiden alkavan elpyä. Tavoitteena ovat riittävän suuret ulkomaanvaluuttavarannot (yli 100 % lyhytaikaisesta ulkoisesta velasta sen jäljellä olevalta maturiteetilta), minkä lisäksi tehtiin konservatiivisia oletuksia muusta pääoman ulosvirtauksesta, kuten ulkomailla asuvien henkilöiden talletusten nostosta, kauppaluottojen vähenemisestä ja arvopaperisijoitusten virroista ulkomaille, jotta laskelmiin voitaisiin sisällyttää tarvittavat lisäpuskurit.5.  Romanian viranomaiset ovat pyytäneet huomattavaa rahoitustukea EU:lta ja muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi ja kansainvälisten valuuttavarantojen saamiseksi vakaalle tasolle.6.  Romanian maksutase on vakavasti uhattuna, minkä vuoksi on perusteltua, että yhteisö antaa keskinäistä apua kiireellisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaYhteisö antaa keskinäistä apua Romanialle.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSyhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomanialleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002[2] ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:7.  Romanialle päätettiin antaa keskinäistä apua neuvoston päätöksellä [….].8.  Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta huolimatta Romanian ulkoiset rahoitustarpeet ovat komission, IMF:n ja Romanian viranomaisten maaliskuussa 2009 tekemän arvion mukaan 20 miljardia euroa vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti, sillä rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen perusteella näyttää siltä, että pääoma- ja rahoitustase voivat heikentyä merkittävästi.9.  On aiheellista antaa Romanialle yhteisön tukea enintään 5 miljardia euroa osana asetuksella (EY) N:o 332/2002 käyttöönotettua järjestelyä, jolla jäsenvaltioiden maksutaseille myönnetään keskipitkän ajan rahoitustukea. Tuki olisi yhdistettävä kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä myöntämään 11,40 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,95 miljardia euroa) lainaan, joka on määrä hyväksyä 6 päivänä toukokuuta 2009. Lisäksi Maailmanpankki on luvannut myöntää Romanialle 1 miljardin euron lainan ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki antavat yhdessä yhteensä 1 miljardia euroa lisätukea.10.  Yhteisön tuen hoitaminen olisi annettava komission tehtäväksi. Romanian viranomaisten kanssa talous- ja rahoituskomitean kuulemisen jälkeen sovitut erityiset talouspoliittiset ehdot olisi vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Komission olisi vahvistettava yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.11.  Komission olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Tarkastukset tehdään tarkastuskäynteinä ja Romanian viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella.12.  Komissio antaa ohjelman koko täytäntöönpanon ajan ohjeistusta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla.13.  Euroopan tilintarkistustuomioistuimella on oikeus tehdä varainhoidon tarkastuksia, joita se pitää tuen hallinnoinnin kannalta tarpeellisina. Komissiolla, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntavirasto, on oikeus lähettää omia virkamiehiään tai valtuutettuja edustajia suorittamaan teknisiä tai varainhoidon tarkastuksia, joita se pitää tarpeellisina yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen hallinnoinnin kannalta.14.  Ohjelman talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa myös oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa saavutettua edistystä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän mekanismin kesto ei riipu avustusohjelman kestosta. Talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa lisäksi sekä ennen liittymistä että sen jälkeen siirrettyjen EU-varojen asianmukaista käyttöä muun muassa tekemällä vaatimustenmukaisuuden arviointeja ja säännöllisiä tarkasteluja.15.  Myönnettävän tuen tavoitteena pitäisi olla maksutaseen kestävyyden tukeminen Romaniassa ja tällä tavoin hallituksen talouspoliittisen ohjelman menestyksekkään toteuttamisen edistäminen,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla16.  Yhteisö myöntää Romanialle keskipitkän aikavälin lainan, jonka määrä on enintään 5 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään seitsemän vuotta.17.  Yhteisön rahoitustuki on saatavilla kolmen vuoden ajan ensimmäisestä tämän päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.2 artikla18.  Komissio hallinnoi tukea ottaen huomioon Romanian sitoumukset ja neuvoston suositukset ja erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamiseen liittyvät maakohtaiset suositukset.19.  Komissio sopii Romanian viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa ottaen huomioon 1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset ja suositukset. Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.20.  Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Romanian viranomaisten on annettava komission käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot ja tehtävä yhteistyötä komission kanssa. Komissio ilmoittaa talous- ja rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai rahoitusehtojen muuttamisesta.21.  Romanian on oltava valmiina hyväksymään ja toteuttamaan makrotalouden vakauttamiseksi lisätoimenpiteitä, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen tukiohjelman voimassaoloaikana. Romanian viranomaisten on kuultava komissiota ennen tällaisten lisätoimenpiteiden hyväksymistä.3 artikla22.  Komissio asettaa yhteisön rahoitustuen Romanian käyttöön enintään viidessä erässä, joiden suuruus vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.23.  Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lainasopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen.24.  Lainan rahoittamiseksi on tarvittaessa sallittua käyttää harkitusti koronvaihtosopimuksia korkeinta luottoluokkaa olevien vastapuolten kanssa.25.  Komissio päättää seuraavien erien käyttöön antamisesta talous- ja rahoituskomitean lausunnon saatuaan.26.  Kukin seuraava erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Romanian lähentymisohjelmaan ja kansalliseen uudistusohjelmaan sisällytettävä Romanian hallituksen uusi talousohjelma on toteutettu tyydyttävästi ja erityisesti että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettuja erityisiä talouspoliittisia ehtoja noudatetaan. Näihin ehtoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:27.  Hyväksytään julkisen talouden selkeä keskipitkän aikavälin ohjelma, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä enintään perustamissopimuksen 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011.28.  Hyväksytään ja toteutetaan tarkistettu vuoden 2009 talousarvio (viimeistään vuoden 2009 toisella neljänneksellä), jonka tavoitteena on julkisen talouden enintään 5,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen EKT 95:n mukaisesti.29.  Vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja nimellismääräisesti verrattuna vuoden 2008 toteutumaan luopumalla vuodeksi 2009 kaavailluista (yhteensä 5 prosentin nimellisistä) palkankorotuksista (tai tekemällä vastaavia henkilöstövähennyksiä) sekä vähentämällä julkisen sektorin työpaikkoja muun muassa korvaamalla vain seitsemäsosa poistuvista työntekijöistä.30.  Vähennetään tarvike- ja palvelumenoja sekä julkisille yrityksille maksettavia avustuksia.31.  Parannetaan budjettihallintoa hyväksymällä ja toimeenpanemalla keskipitkän aikavälin sitova talousarviokehys, asetetaan rajat vuoden aikana tehtäville budjettitarkistuksille muun muassa antamalla budjettisäännöt sekä luodaan finanssipoliittinen neuvosto harjoittamaan riippumatonta asiantuntijavalvontaa.32.  Uudistetaan julkisen sektorin palkkajärjestelmää muun muassa yhtenäistämällä ja yksinkertaistamalla palkkataulukoita ja uudistamalla bonusjärjestelmää.33.  Uudistetaan eläkejärjestelmän pääparametreja indeksoimalla eläkkeet palkkojen sijasta kuluttajahintoihin, nostamalla eläkeikää vähitellen yli sen, mitä nykyisissä suunnitelmissa on hyväksytty, (erityisesti naisten osalta) ja laajentamalla eläkemaksuvelvoite vähitellen koskemaan myös niitä julkisen sektorin työtekijäryhmiä, jotka on tällä hetkellä vapautettu eläkemaksuista.34.  Muutetaan pankki- ja konkurssilakeja niin, että niiden avulla voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti pankkikriiseissä. Muutosten yhtenä päätarkoituksena on lisätä hallintoon asetettujen pankkien hallinnonhoitajien valtuuksia. Pankkikriisien hoitokeinojen ohella olisi lisättävä Romanian keskuspankin valtuuksia muihin korjaaviin toimenpiteisiin, jotta se voi tarvittaessa pyytää merkittäviä osakkaita lisäämään osakepääomaansa ja tukemaan pankkia rahallisesti sekä kieltää voitonjaon tai rajoittaa sitä. Rahoitusvalvontaa vahvistetaan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmat vaatimukset likviditeetin raportointia varten, ja vakavaraisuussuhteen lakisääteinen minimitaso olisi sopivana ajankohtana nostettava 8 prosentista 10 prosenttiin. Myös talletusvakuusmenettelyjä olisi muutettava maksettavien suoritusten yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi. Muutetun lainsäädännön mukaan nämä suoritukset maksetaan Romanian keskuspankin päätöksestä 21 päivän kuluessa. Riittävän likviditeetin tarjonnan taatakseen Romanian keskuspankki sitoutuu lisäksi laajentamaan vakuuksina hyväksyttävien omaisuuserien valikoimaa.35.  Rakenneuudistustoimenpiteet aloilla, joita varten on annettu maakohtaisia suosituksia Lissabonin strategian yhteydessä. Toimenpiteiden tavoitteena on muun muassa tehostaa julkisen hallinnon toimintaa ja tuloksellisuutta, parantaa julkisten menojen laatua, lisätä EU-varojen hyödyntämistä ja huolehtia niiden järkevästä käytöstä, vähentää yritysten verotuksellisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasitteita sekä puuttua pimeään työhön laajentaen sitä kautta veropohjaa.36.  Komissio antaa julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden uudistusta varten jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa sen varmistamiseksi, että ohjelman ehdot täytetään asianmukaisesti ja epätasapaino korjataan kestävästi.37.  Romanian on avattava Romanian keskuspankissa erityinen tili yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen hoitamista varten.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Romanialle.5 artiklaSe julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaSELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON(Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIATTOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEETTOIMENPITEEN NIMI: EU:N KESKIPITKÄN AJAN RAHOITUSTUKI ROMANIALLE1. EHDOTUKSEN NIMI: BUDJETTIKOHTA JA NIMIKE01 04 01 01 Euroopan yhteisön takaus yhteisön antamille maksutaseiden tukemiseen tarkoitetuille lainoille2. OIKEUSPERUSTA:EY:n perustamissopimuksen 119 ja 308 artikla; neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002 (18.2.2002).3. VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (euroina)Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Romania) maksukyvyttömyystilanteessa.Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei tavallisesti odoteta vaadittavan.3a – Tämä vuosiEi sovelletaMSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3b – SiirrotEi sovelletaMSM |Siirrot |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3c – Seuraava varainhoitovuosiEi sovelletaMSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) | p.m. |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä | p.m. |4. TOIMEN KUVAUSRomanialle myönnettäväksi ehdotettu keskipitkän ajan rahoitustuki koostuu yhteisön lainasta (joka rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla lainoilla), jonka määrä on 5 miljardia euroa. Laina myönnetään osana kansainvälistä rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 11,40 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,95 miljardia euroa) laina. Maailmanpankki on luvannut myöntää 1 miljardia euroa, ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki myöntävät yhdessä yhteensä 1 miljardia euroa. Romanialle myönnettävällä keskipitkän ajan rahoitustuella on tarkoitus tukea vakavasti uhattuna olevaa Romanian maksutaseen kestävyyttä ja tällä tavoin myös tukea hallituksen hyväksymää uutta talousohjelmaa, jolla pyritään muun muassa palauttamaan investoijien luottamus ja lieventämään rahoitusmarkkinoilla vallinneita paineita. Tärkeiden kansainvälisten (myös pankkienvälisten) yhteyksien vuoksi tuki edistää rahoitusjärjestelmän vakautta myös tuensaajamaan ulkopuolella. Tällä tavoin tuettuun uuteen talouspakettiin sisältyy alijäämän supistamisen vauhdittaminen vuosina 2009–2011, mikä vähentäisi valtion rahoitustarpeita. Tuki, jota komissio hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa, että EU osallistuu edelleen tiiviisti Romanian talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä politiikka vastaa Romanian EU:lle antamia sitoumuksia ja neuvoston suosituksia erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamisen osalta.Yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat 26. maaliskuuta 2009 yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ohjelman aikana ja suostuivat tukemaan romanialaisia tytärpankkejaan säilyttääkseen niiden nykyisen hyvän taloudellisen tilan markkinahäiriöiden ja talouden laskukauden yli. Sitoumus on yhdessä yhteisön, IMF:n, Maailmanpankin, Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin myöntämän avun kanssa osoitus Romanialle annettavan tuen laaja-alaisesta luonteesta.Yhteisön pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Romanian tukemiseksi ottamilla lainoilla on yhteisön takaus. Laina otetaan pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista. Romanialle myönnettävien lainojen pääoma on 5 miljardia euroa.Euroopan unionin takauksen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta Romanian maksukyvyttömyystilanteessa.Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.5. KÄYTETTY LASKENTATAPAEi sovelleta.6. MAKSUAIKATAULU (EUROINA)Ei sovelleta.Budjettikohta | Määrärahat | Maksut |Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Seuraavat varainhoitovuodet |Vuosi n |Vuosi n + 1 |Vuosi n |Vuosi n + 1 |Yhteensä |[1] Tämä tapahtui talous- ja rahoituskomitean (TRK) 29. syyskuuta 2008 antamien sääntöjen (Terms of Reference on non-Community loans to EU Member States) mukaisesti kirjeellä, jonka talousministeri Gheorghe Pogea osoitti komissaari Joaquín Almunialle. Vastaavan kirjeen laati TRK:n jäsen Stefan Nanu TRK:n sihteerille Odile Renaud Bassolle ja komission TRK-edustajalle Marco Butille.[2] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: 2014/63/EU: Komission suositus, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014 , toimenpiteistä Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin torjumiseksi unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu

text:
               7.2.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 38/46

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 6 päivänä helmikuuta 2014,
   toimenpiteistä Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin torjumiseksi unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu
   (2014/63/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

                  Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, jäljempänä ’Diabrotica’, on alkuperäiseen lajistoon kuulumaton maissin tuhohyönteinen. Se on levinnyt ja asettautunut yli puoleen unionin maissinviljelyalueesta.

               (2)

               Komission päätöksen 2003/766/EY (1) mukaisesti toteutetut toimenpiteet Diabrotican leviämisen estämiseksi unionissa eivät osoittautuneet onnistuneiksi. Komission tekemän vaikutustenarvioinnin mukaan ei ole myöskään mahdollista pyrkiä hävittämään tätä tuholaista unionin alueelta eikä estämään sen leviämistä muille alueille, joilla kyseistä haitallista organismia ei tällä hetkellä esiinny. Sen vuoksi komissio on päättänyt täytäntöönpanodirektiivillä 2014/19/EU (2) ja täytäntöönpanopäätöksellä 2014/62/EU (3) peruuttaa Diabrotican tunnustamisen säännellyksi haitalliseksi organismiksi, jolla on karanteeniasema, poistamalla sen neuvoston direktiivin 2000/29/EY (4) liitteestä I ja kumoamalla päätöksen 2003/766/EY.

               (3)

               Päätöksen 2003/766/EY mukaisesti vuoroviljely oli pakollista vain Diabrotican yksittäisten esiintymien hävittämiseksi. Tieteelliset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että vuoroviljely on tehokkain tapa myös hidastaa Diabrotican leviämistä ja vähentää sen vaikutusta. Sen lisäksi, että vuoroviljely on tehokas keino Diabrotican torjumiseksi, sillä on useita muita etuja ympäristön kannalta tarkasteltuna. Näihin sisältyvät maaperän hedelmällisyyden ja rakenteen parantaminen tai ylläpito sekä tuholais- ja rikkakasvisyklin rikkominen, jolloin on mahdollista vähentää turvautumista kemiallisiin lannoitteisiin ja kasvinsuojeluaineisiin. Tämän vuoksi vuoroviljelyllä on positiivista vaikutusta myös veden ja ilman laatuun sekä luonnon monimuotoisuuteen. Tätä tuhoeläintä koskevista muista tutkimuksista käy kuitenkin selvästi ilmi, että jos se leviää edelleen, hyönteismyrkkyihin turvautuminen saattaa kasvaa, koska joissakin tapauksissa voi olla vaikea löytää taloudellisesti houkuttelevaa vaihtoehtoista viljelykasvia vuoroviljelyyn maissin kanssa.

               (4)

               Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi harkittava tehokasta ja kestävää Diabrotican torjuntaa myös sen jälkeen, kun on peruutettu Diabrotican tunnustaminen säännellyksi haitalliseksi organismiksi, jolla on karanteeniasema. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (5) 14 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukaisia kannustimia, joilla ammattikäyttäjiä rohkaistaan panemaan täytäntöön integroidun torjunnan kasvi- tai alakohtaiset suuntaviivat vapaaehtoisesti; tällaisia suuntaviivoja voivat laatia viranomaiset ja/tai erityisiä ammattikäyttäjiä edustavat järjestöt. Integroitua tuholaistorjuntaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti tuholaisten esiintymisen ehkäiseminen on keskeistä pyrittäessä vähentämään tarvetta käyttää kasvinsuojeluaineita. Lisäksi kestävät luonnonmukaiset, fysikaaliset ja muut kuin kemialliset menetelmät olisi asetettava etusijalle kemiallisiin menetelmiin nähden, jos niillä voidaan torjua tuholaisia tyydyttävästi.

               (5)

               Näiden integroitua tuholaistorjuntaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti vuoroviljelyn, Diabrotica-populaatioiden asianmukaisen seurannan ja haitallisten organismien leviämistä ehkäisevien muiden toimenpiteiden, kuten maatalouskoneiden puhdistamisen kaltaisten hygieniatoimenpiteiden, soveltaminen olisi sisällytettävä kasvi- tai alakohtaisiin suuntaviivoihin.

               (6)

               Jotta voitaisiin parantaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (6) 55 artiklan soveltamista käyttäjien parissa tapauksissa, joissa Diabrotican torjumiseksi käytetään hyönteismyrkkyjä, tähän tuholaiseen liittyvissä integroitua tuholaistorjuntaa koskevissa kasvi- tai alakohtaisissa suuntaviivoissa olisi noudatettava kasvinsuojeluaineiden asianmukaisesta käytöstä kyseisessä säännöksessä annettuja sääntöjä.

               (7)

               Kasvinsuojeluaineiden ammattikäyttäjillä olisi oltava käytössään tietoja ja välineitä Diabrotican seuraamiseksi sekä integroitua tuholaistorjuntaa koskevia neuvontapalveluja, mukaan luettuna Diabrotican ehkäisy- ja torjuntamenetelmistä. Seurannan tulosten pitäisi auttaa viljelijöitä päättämään, milloin on edelleen tarvetta soveltaa kasvinsuojelutoimenpiteitä. On syytä määrittää eri alueilla selkeät ja tieteellisesti perustellut Diabrotica-populaatioiden kynnysarvot, koska ne ovat päätöksenteon olennaisia osatekijöitä.

               (8)

               Kun jäsenvaltiot varmistavat direktiivin 2009/128/EY 5 artiklan mukaisesti, että kaikilla ammattikäyttäjillä on mahdollisuus saada koulutusta erityisistä aiheista, niiden olisi sen vuoksi sisällytettävä myös tämän suosituksen säännökset kyseisiin koulutusohjelmiin.

               (9)

               Olisi edistettävä Diabrotican kestävää torjuntaa koskevien välineiden tutkimusta ja teknistä kehittämistä, jotta varmistetaan kustannustehokkaammat ja ympäristön kannalta kestävämmät toimenpiteet kyseistä haitallista organismia vastaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1.

               Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon direktiivin 2009/128/EY liitteessä III säädetyt integroitua tuholaistorjuntaa koskevat yleiset periaatteet Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin, jäljempänä ’Diabrotica’, torjunnassa unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu. Tässä suosituksessa ’torjunnalla’ tarkoitetaan tuholaispopulaation tiheyden vähentämistä tasolle, joka ei aiheuta merkittäviä taloudellisia tappioita, jotta varmistetaan maissin taloudellisesti kestävä tuotanto.

               2.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että Diabroticaan liittyvissä integroitua tuholaistorjuntaa koskevissa kasvi- tai alakohtaisissa suuntaviivoissa, jotka viranomaiset tai erityisiä ammattikäyttäjiä edustavat järjestöt ovat laatineet ja jotka on suunnattu maissin viljelijöille ja kasvinsuojeluaineiden ammattikäyttäjille, noudatetaan kasvinsuojeluaineiden asianmukaisesta käytöstä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 55 artiklassa annettuja sääntöjä.

               3.

               Kestävät luonnonmukaiset, fysikaaliset ja muut kuin kemialliset menetelmät olisi asetettava etusijalle kemiallisiin menetelmiin nähden, jos niillä voidaan torjua tuholaisia tyydyttävästi. Sen vuoksi ammattikäyttäjien suorittama Diabrotican torjunta olisi toteutettava tai sitä olisi tuettava seuraavilla toimilla:

                           a)

                           vuoroviljely;

                           b)

                           biologisten torjunta-aineiden käyttö;

                           c)

                           maissin kylvöajan mukauttaminen sen välttämiseksi, että itäminen osuu ajallisesti yhteen toukkien kuoriutumisen kanssa;

                           d)

                           maatalouskoneiden puhdistaminen ja epätoivottujen maissikasvien poistaminen sekä muut hygieniatoimenpiteet.

                     Vuoroviljelyä olisi suosittava, kun otetaan huomioon sen tehokkuus Diabrotican torjunnassa sekä ympäristöön liittyvät ja pitkäaikaiset agronomiset edut.

               4.

               Kaikkiin 3 kohdassa esitettyihin toimenpiteisiin olisi liityttävä Diabrotican esiintymisen seuranta, jotta voidaan yksilöidä suojatoimien tarve ja asianmukainen ajoitus. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että Diabrotica-populaation tehokas seuranta toteutetaan käyttäen asianmukaisia menetelmiä ja välineitä. Olisi vahvistettava alueelliset tieteellisesti perustellut Diabrotica-populaatioiden kynnysarvot, koska ne ovat olennaisia osatekijöitä tehtäessä päätöksiä mahdollisten torjuntatoimenpiteiden soveltamisesta.

               5.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava direktiivin 2009/128/EY 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että kasvinsuojeluaineiden ammattikäyttäjillä on käytössään tietoja ja välineitä Diabrotican seuraamiseksi.

               6.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että direktiivin 2009/128/EY 14 artiklan 2 kohdassa säädetyt integroitua tuholaistorjuntaa koskevat neuvontapalvelut tarjoavat erityistä neuvontaa Diabrotican torjunnasta kaikille kasvinsuojeluaineiden ammattikäyttäjille. Jäsenvaltioiden olisi myös luotava asianmukaisia kannustimia, jotta ammattikäyttäjät panisivat 2 kohdassa tarkoitetut kasvi- tai alakohtaiset suuntaviivat täytäntöön.

               7.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki kasvinsuojeluaineiden ammattikäyttäjät pääsevät Diabrotican kestävää torjuntaa koskevaan koulutukseen. Tämän suosituksen säännöksistä olisi tultava osa koulutusta, jonka jäsenvaltiot varmistavat direktiivin 2009/128/EY 5 artiklan mukaisesti.

               8.

               Jäsenvaltioiden olisi edistettävä Diabrotican kestävää torjuntaa koskevien välineiden tutkimusta ja teknistä kehittämistä.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä helmikuuta 2014.

            Komission puolesta

         Tonio BORG

            Komission jäsen

      (1)  Komission päätös 2003/766/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2003, kiireellisistä toimenpiteistä Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen leviämisen estämiseksi yhteisössä (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 49).

      (2)  Komission täytäntöönpanodirektiivi 2014/19/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen I muuttamisesta. Katso tämän virallisen lehden sivu 30.

      (3)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/62/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, kiireellisistä toimenpiteistä Diabrotica virgifera Le Conte -tuhohyönteisen leviämisen estämiseksi yhteisössä tehdyn päätöksen 2003/766/EY kumoamisesta. Katso tämän virallisen lehden sivu 45.

      (4)  Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä (EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71).

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).


Avis juridique important

|

31975K0097

75/97/EHTY: Komission suositus, annettu 23 päivänä joulukuuta 1974, jäsenvaltioiden hallituksille romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden liikkumisesta yhteisön sisällä

Virallinen lehti nro L 038 , 12/02/1975 s. 0019 - 0020 Suomenk. erityispainos Alue 2 Nide 2 s. 0033  Ruotsink. erityispainos Alue 2 Nide 2 s. 0033  Espanjank. erityispainos: Luku 02 Nide 2 s. 0230  Portugalink. erityispainos: Luku 02 Nide 2 s. 0230

KOMISSION SUOSITUS,annettu 23 päivänä joulukuuta 1974,jäsenvaltioiden hallituksille romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden liikkumisesta yhteisön sisällä (75/97/EHTY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 73 artiklan toisen alakohdan,on kuullut neuvostoa,sekä katsoo, ettäliitteenä olevassa luettelossa olevan romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden vienti kolmansiin maihin on kielletty tai siihen kohdistuu rajoituksia,näiden määräysten noudattaminen edellyttää tarkastuksia, joiden tarkoituksena on taata, että yhteisöstä viedään kolmansiin maihin ainoastaan tuotteita, joille viejäjäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat asianmukaisesti antaneet vientilisenssin,nämä tarkastukset on kuitenkin sovitettava tavaroiden vapaan liikkumisen yhteisön sisällä asettamiin vaatimuksiin; erityisesti on tärkeätä, etteivät ne ole rajoittavampia kuin niiden olemassaolon oikeuttava tilanne vaatii,18 päivänä maaliskuuta 1969 annetulla asetuksella (ETY) N:o 542/69(1) neuvosto perusti yhteisön passitusmenettelyn; tämän asetuksen perusteella 17 päivänä kesäkuuta 1971 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1279/71(2), jota täydennettiin 23 päivänä joulukuuta 1971 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2766/71(3), säädetään yhteisön passitusasiakirjojen käytöstä eräiden tavaroiden vientiä koskevien toimenpiteiden soveltamiseksi,näiden asetusten määräysten soveltaminen romuraudan ja sen kaltaisten tavaroiden liikkumiseen yhteisön sisällä takaa näihin tuotteisiin kohdistuvan kolmansia maita koskevan vientikiellon tai -rajoitusten noudattamisen, samalla kun se merkitsee muodollisuuksien huomattavaa helpottamista verrattuna lopullisen määräpaikan valvontajärjestelmään, jonka alaisia kyseiset tuotteet tällä hetkellä ovat hallitustensa edustajina toimivien neuvoston jäsenten 19 päivänä marraskuuta 1957 tekemän päätöksen nojalla; kyseisessä päätöksessä määrätyt muodollisuudet ja menettelyt on siis korvattava asetuksessa (ETY) N:o 1279/71, jota täydennettiin asetuksella (ETY) N:o 2766/71, säädetyillä muodollisuuksilla ja menettelyillä, jakolmansia maita koskevan vientikielto- tai -rajoitusjärjestelmän tehokkuus edellyttää, että rikkomuksista voidaan rangaista jokaisessa jäsenvaltiossa, siitä riippumatta, mistä jäsenvaltiosta tavarat ovat lähtöisinSUOSITTELEE:1 artikla1. Jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet, jotta tämän suosituksen liitteenä olevassa luettelossa olevien romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden, jotka ovat kolmansia maita koskevan vientikiellon tai -rajoitusten kohteena, liikkuminen yhteisön sisällä tapahtuu niillä edellytyksillä, jotka on vahvistettu 17 päivänä kesäkuuta 1971 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1279/71 yhteisön passitusasiakirjojen käytöstä eräiden tavaroiden vientiä koskevien toimenpiteiden soveltamiseksi, täydennettynä 23 päivänä joulukuuta 1973 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2766/71.2. Jäsenvaltiot kumoavat ne määräykset, joita ne ovat antaneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajina toimivien neuvoston jäsenten aikaisemmin tekemien päätösten soveltamiseksi, jotka koskevat romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden liikkumiseen yhteisön sisällä vaadittavia muodollisuuksia ja menettelyjä.2 artiklaJäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset yleiset tai erityiset toimenpiteet, jotta kolmansia maita koskevien, romuraudan ja sen kaltaisten tuotteiden vientikielto- tai -rajoitusmääräysten rikkomisesta rangaistaan, siitä riippumatta, mistä jäsenvaltiosta nämä tavarat ovat lähtöisin.3 artiklaJäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle 1 ja 2 artiklassa määrättyjen toimenpiteiden soveltamisessa mahdollisesti kohtaamistaan vaikeuksista.Komissio toimittaa näistä ilmoituksista tiedon muille jäsenvaltioille tarvittaessa toteutettavien toimenpiteiden tutkimista varten.4 artiklaJäsenvaltiot toteuttavat 1 ja 2 artiklassa määrätyt toimenpiteet 1 päivään tammikuuta 1975 mennessä ja toimittavat niistä viivytyksettä tiedon komissiolle.5 artiklaTämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.Ôehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 1974.Komission puolestaF. O. GUNDELACHKomission jäsen(1) EYVL N:o L 77, 29.3.1969, s. 1(2) EYVL N:o L 133, 19.6.1971, s. 32(3) EYVL N:o L 283, 24.12.1971, s. 33LIITE(suosituksen 1 artiklassa tarkoitettu luettelo)1. Romurauta sekä jätteet ja romu, rautaa tai terästä (EHTY) (mukaan lukien käytetyt ratakiskot, joiden pituus on enintään 1,50 m) (yhteisen tullitariffin nimike 73.03),2. Käytetyt ratakiskot, joiden pituus on vähemmän kuin 2,50 m mutta vähintään 1,50 m (yhteisen tullitariffin alanimike 73.16 A II b:stä),3. Romusta sulatetut harkot, seosterästä (yhteisen tullitariffin alanimike 73.15 B I b 1 aa),4. Uudelleenkäytettävät tuotteet, joita pidetään rautaromuna hallitustensa edustajina toimivien neuvoston jäsenten 8 päivänä lokakuuta 1957 pidetyssä neuvoston 45:nnessä istunnossa tekemän päätöksen nojalla.


title: Komission suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2004, sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               16.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 98/47

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2004,
   sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2005/309/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Jäsenvaltiot saavat valita muodon ja keinot saattaessaan direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään, mutta direktiivi velvoittaa niitä saavutettavien tulosten ja osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräajan osalta.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto on tunnustanut toimivien sisämarkkinoiden (1) suuren merkityksen Euroopan talouden kilpailukyvylle, ja se on useissa huippukokouksissaan, kuten Tukholmassa maaliskuussa 2001, Barcelonassa maaliskuussa 2002 sekä Brysselissä maaliskuussa 2003 ja 2004, toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita asettamaan etusijalle sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               (3)

               Euroopan parlamentti (2), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (3) ja alueiden komitea (4) ovat toistuvasti ilmaisseet huolensa siitä, että jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet saattamaan sisämarkkinadirektiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään asianmukaisesti ja hyvissä ajoin. Myös paremmasta lainsäädännöstä 16 päivänä joulukuuta 2003 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (5) korostetaan, että jäsenvaltioiden on noudatettava perustamissopimuksen 10 artiklaa, ja kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että yhteisön lainsäädäntö saatetaan asianmukaisesti, viipymättä ja säädettyjen määräaikojen puitteissa osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               (4)

               Näistä kehotuksista huolimatta ja huolimatta siitä, että lainsäädännön asianmukainen ja oikea-aikainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on lakisääteinen velvoite, jäsenvaltiot jättävät säännöllisesti sisämarkkinadirektiivit saattamatta asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä itse sopimissaan määräajoissa, useimmat jäsenvaltiot eivät täytä edes Eurooppa-neuvoston asettamia tilapäisiä tavoitteita direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja monia direktiivejä ei ole kaikissa jäsenvaltioissa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä vielä pitkään sen jälkeen, kun määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt.

               (5)

               Sisämarkkinadirektiivien viivästynyt tai virheellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheuttaa ongelmia yrityksille ja kansalaisille, jotka usein jäävät tästä syystä vaille tiettyjä oikeuksiaan.

               (6)

               Sisämarkkinadirektiivien viivästynyt tai virheellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä jättää lisäksi yritykset ja kuluttajat ilman niitä täysimääräisiä taloudellisia etuja, joita asianmukaisesti toimivat sisämarkkinat voivat tarjota, ja vahingoittaa koko Euroopan talouden kilpailukykyä, kun yhteisö ei pysty luomaan talouskasvua ja samalla pitämään yllä korkeatasoista sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (7)

               Kun Euroopan unionin jäsenvaltioita on 25 tai useampikin, kasvaa riski siitä, että direktiivien viivästynyt tai virheellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheuttaa sisämarkkinoiden pirstoutumista ja sen myötä sisämarkkinoiden taloudellisten etujen hupenemista.

               (8)

               Komissio aikoo jatkossakin ensisijaisena toimenaan toteuttaa tarmokkaasti oikeudellisia toimia jäsenvaltioita vastaan, jos direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt tai virheellinen, ja se aikoo tukea vertaispainetta julkaisemalla säännöllisesti sisämarkkinoiden tulostaulussa tiedot direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa; vaikka nämä toimet ovat aiemmin olleet jossakin määrin menestyksellisiä, vaje saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on edelleen ongelma. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden aktiivisempi lähestymistapa on tarpeen.

               (9)

               Tiedonannossaan yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkaammasta valvonnasta vuonna 2002 (6) komissio toi esille sen, miten se voi auttaa jäsenvaltioita saattamaan direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja miten se käytännössä näin myös tekee.

               (10)

               On kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä asianmukaisesti ja ajoissa.

               (11)

               Perustamissopimuksen 10 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia perustamissopimuksesta tai yhteisön toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi.

               (12)

               Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, että jäsenvaltiot eivät voi vedota omissa oikeusjärjestelmissään vallitseviin säännöksiin, toimintatapoihin tai olosuhteisiin perustellakseen sitä, että ne eivät ole noudattaneet direktiiveissä säädettyjä velvoitteita ja aikarajoja.

               (13)

               Koska direktiivien saattaminen asianmukaisesti ja ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä epäonnistuu toistuvasti, jäsenvaltioiden on syytä tarkistaa menettelyitään ja toimintatapojaan, jotta ne voisivat johdonmukaisesti täyttää tämän lakisääteisen velvoitteensa.

               (14)

               Muutamat jäsenvaltiot onnistuvat säännöllisesti direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä muita paremmin, ja tämä osoittaa, että niissä on käytössä tai niissä on omaksuttu tehokkaammat rakenteet, menettelyt ja toimintatavat; minkään jäsenvaltion tilanne ei kuitenkaan ole moitteeton, joten parantamisen varaa on kaikilla. Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava omaan ja yhteisön käyttöön vastaavuustaulukoita, joista mahdollisimman selvästi käy ilmi direktiivien ja toimenpiteiden, joilla ne saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, vastaavuus.

               (15)

               Komissio ilmoitti tiedonannossaan Sisämarkkinastrategia – vuosien 2003–2006 painopisteet (7) antavansa suosituksen, jossa vahvistettuja hyviä toimintatapoja noudattamalla jäsenvaltiot varmistavat sisämarkkinadirektiivien nykyistä paremman ja nopeamman saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (16)

               Jäsenvaltiot ovat ilmaisseet mielenkiintoa toistensa toimintatapoja kohtaan, ja niitä on sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean välityksellä kuultu direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä liittyvistä hyvistä toimintatavoista sekä erilaisista kansallisista perustuslakiin tai muihin lakeihin perustuvista taikka hallinnollisista säännöistä ja toimintatavoista, siltä osin kuin nämä vaikuttavat direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               (17)

               On tunnistettu joukko hyviä toimintatapoja, joiden avulla jäsenvaltiot voivat saattaa sisämarkkinadirektiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään ajoissa ja asianmukaisesti.

               (18)

               Kunkin jäsenvaltion vastuulla on valita parhaiten soveltuvat menettelyt ja toimintatavat, joilla voidaan varmistaa sisämarkkinadirektiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ajoissa ja asianmukaisesti, kun muistetaan, että jossakin jäsenvaltiossa toimivat menettelyt ja toimintatavat eivät välttämättä ole yhtä tehokkaita toisessa jäsenvaltiossa.

               (19)

               Koska sisämarkkinadirektiivien viivästynyt saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta ja sekaannusta, yrityksille ja kansalaisille olisi ilmoitettava, jos direktiivejä ei ole ajoissa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tällöin kansalaisille ja yrityksille olisi myös tiedotettava laillisista oikeuksista.

               (20)

               Kun luonnos täytäntöönpanosäännöksiksi annetaan kansalliselle parlamentille, siihen olisi liitettävä ilmoitus, joka koskee säännösten ja yhteisön lainsäädännön vastaavuutta ja jossa ilmoitetaan parlamentille saatetaanko näillä säännöksillä kyseinen direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä kokonaisuudessaan vaiko osittain.

               (21)

               Kun komissiolle ilmoitetaan kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä, sille olisi ilmoitettava, saatetaanko kyseinen direktiivi kokonaisuudessaan vai osittain osaksi kansallista lainsäädäntöä ja oletetaanko säännösten olevan yhteisön lainsäädännön mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission tehtävää ja velvollisuuksia perustamissopimuksen valvojana.

               (22)

               Jos jäsenvaltiot päättävät sisällyttää direktiivin saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä laajempaan lainsäädäntöpakettiin, seurauksena voi olla direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetun määräajan ylittyminen; muiden kuin direktiivin saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä kannalta tarpeellisten ehtojen ja vaatimusten lisääminen voi myös estää kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamisen,

         SUOSITTELEE:

               1)

               Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat organisatoriset tai muut toimet, jotta ne voivat viipymättä ja tehokkaasti tarttua niihin perimmäisiin syihin, joiden seurauksena ne toistuvasti rikkovat niitä lakisääteisiä velvoitteitaan, jotka koskevat sisämarkkinadirektiivien asianmukaista ja määräaikaan mennessä tapahtuvaa saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               2)

               Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava liitteessä esitettyjä parhaita toimintatapoja ja ottaen huomioon kansalliset institutionaaliset perinteet olisi valittava ne toimintatavat, jotka parantavat tai joiden voidaan odottaa parantavan sisämarkkinadirektiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen nopeutta tai laatua.

               3)

               Jäsenvaltioiden olisi julkaistava hyvissä ajoin luettelo niistä sisämarkkinadirektiiveistä, joita ei ole määräaikaan mennessä täysimääräisesti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja ilmoitettava yrityksille ja kansalaisille, että näillä voi tietyin edellytyksin kyseisten direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen viivästymisestä huolimatta olla näistä direktiiveistä johtuvia laillisia oikeuksia; näiden tietojen olisi oltava saatavilla vähintään hallituksen www-sivustolla.

               4)

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallisille parlamenteille toimitettavien kansallisten täytäntöönpanosäännösten luonnoksiin liitetään ilmoitus siitä, että säännösten oletetaan olevan yhteisön lainsäädännön mukaisia ja että niillä saatetaan tietty direktiivi kokonaisuudessaan tai osittain osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               5)

               Jäsenvaltioiden olisi antaessaan ilmoituksen kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä ilmoitettava komissiolle, että niiden parhaan ymmärryksen mukaan kyseiset säännökset ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja ilmoitettava, saatetaanko direktiivi näillä säännöksillä osaksi kansallista lainsäädäntöä kokonaisuudessaan vai osittain.

               6)

               Jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä lisäämästä kansalliseen täytäntöönpanolainsäädäntöön sellaisia ehtoja tai vaatimuksia, jotka eivät ole tarpeen kyseisen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, kun tällaiset ehdot tai vaatimukset saattavat estää direktiivin tavoitteiden saavuttamisen.

               7)

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että direktiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetettua määräaikaa ei ylitetä, jos direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä sisällytetään laajempaan kansalliseen lainsäädäntöpakettiin.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2004.

            Komission puolesta

         Frederik BOLKESTEIN

            Komission jäsen

      (1)  Sisämarkkinoihin kuuluvat myös Efta-maat Islanti, Liechtenstein ja Norja, koska ne kuuluvat Euroopan talousalueeseen (ETA).

      (2)  Harbourin esittelemä lausunto, A5 0026/2003 EUVL C 234, 30.9.2003, s. 55; Millerin esittelemä lausunto, A5 0116/2004.

      (3)  EYVL C 221, 7.8.2001, s. 25; EYVL C 241, 7.10.2002, s. 180; EUVL C 234, 30.9.2003, s. 55.

      (4)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 48.

      (5)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (6)  KOM(2002) 725 lopullinen, 11.12.2002.

      (7)  KOM(2003) 238 lopullinen, 7.5.2003.
   LIITE
   JÄSENVALTIOIDEN TUNNISTAMIA TOIMINTATAPOJA, JOILLA HELPOTETAAN SISÄMARKKINOIHIN VAIKUTTAVIEN DIREKTIIVIEN SAATTAMISTA OSAKSI KANSALLISTA LAINSÄÄDÄNTÖÄ ASIANMUKAISESTI JA MÄÄRÄAIKAAN MENNESSÄ
   1.   Asianmukaiselle ja oikea-aikaiselle saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä pysyvä etusija politiikassa ja toiminnassa

               1.1

               Nimetään yksi ministeri, jonka vastuulla on seurata ja parantaa kaikkien sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä kyseisessä jäsenvaltiossa. Tällä ministerillä on tehtävälleen pääministerin näkyvä tuki ja muut ministerit ja hallinto tietävät, että hallitus pitää ensisijaisena direktiivien asianmukaista ja oikea-aikaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               1.2

               Kaikki ministerit saavat säännöllisesti (esimerkiksi kuukausittain) kertomuksen kaikkien ministeriöiden/hallintoelinten tiedoista direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevista tiedoista keskustellaan säännöllisesti ministereiden kokouksissa.

               1.3

               Direktiivien asianmukaiseen ja oikea-aikaiseen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä varataan riittävät voimavarat.

         2.   Pysyvän seurannan ja yhteensovittamisen varmistaminen sisämarkkinadirektiivien saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä hallinnollisella ja poliittisella tasolla

               2.1

               Yksi ministeriö tai hallintoelin vastaa osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen seurannasta kokonaisuudessaan. Se sovittaa yhteen direktiivien saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä ministeriöiden ja direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisesta vastaavien osavaltiotasoisten, alueellisten ja itsehallintoalueiden hallintoelinten kanssa, ja sille toimitetaan suunnitelma osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen aikatauluksi. Se varmistaa, että osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen edistymisestä keskustellaan korkealla hallinnollisella tasolla säännöllisesti (esimerkiksi kuukausittain). Se antaa kertomuksen säännöllisesti (esimerkiksi kuukausittain) direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen seurannasta vastaavalle ministerille. Se myös toimii kansallisena koordinaattorina suhteissa komissioon, kun käsitellään kyseisen jäsenvaltion tietoja direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               2.2

               Kukin ministeriö ja kukin osavaltiotasoinen, alueellinen tai itsehallintoalueen hallintoelin, joka vastaa direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, nimeää virkamiehiä, jotka ovat vastuussa direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen seurannasta kyseisessä ministeriössä tai elimessä ja jotka toimivat yhteyshenkilöinä. Nämä virkamiehet muodostavat kansallisen verkoston.

               2.3

               Annetaan suuntaviivoja, joissa vahvistetaan, miten direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi toteutettava, ja varmistetaan, että siihen sovelletaan koko hallinnossa yhteistä lähestymistapaa.

               2.4

               Ylläpidetään keskitettyä kansallista tietokantaa direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tietokanta on kaikkien direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen osallistuvien ministeriöiden ja osavaltiotasoisten, alueellisten ja itsehallintoalueiden hallintoelinten käytettävissä. Tietokannassa on jokaisesta direktiivistä seuraavat tiedot: direktiivin viitetiedot ja kohde; saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaava ministeriö tai muu hallintoelin sekä vastuuhenkilöt ministeriössä tai hallintoelimessä; luettelo direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen osallistuvista muista ministeriöstä ja hallintoelimistä sekä vastuuhenkilöistä; direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvittavat voimavarat; osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika; toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä suunniteltu aikataulu (myös mahdollinen parlamenttikäsittely); edistymisen taso; direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä mahdolliset ilmenneet ongelmat sekä tieto siitä, onko direktiivin viivästyneen tai virheellisen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen vuoksi aloitettu rikkomismenettely. Tietokannasta on milloin tahansa saatavilla tiedot direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä koko jäsenvaltion tai tietyn ministeriön osalta.

               2.5

               Ennen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaikaa (esimerkiksi kolme kuukautta ennen määräaikaa ja uudelleen kuukausi ennen määräaikaa) vastuussa olevalle ministeriölle tai muulle hallintoelimelle lähetetään muistutus.

               2.6

               Jos määräaika ylittyy, muistutus toimitetaan välittömästi sekä hallinnollisella että ministeritasolla ja kansalliselle parlamentille ilmoitetaan määräajan ylittämisestä.

               2.7

               Jäsenvaltiot hakevat hyvissä ajoin oma-aloitteisesti komission neuvoja ja apua direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä liittyvissä kysymyksissä. Komission perustaman yhteyspistetietokannan avulla tunnistetaan kysymyksestä vastaavat virkamiehet.

         3.   Sen varmistaminen, että valmistelut tehdään varhaisessa vaiheessa ja että niiden tavoitteena on direktiivin asianmukainen ja oikea-aikainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

               3.1

               Direktiiviä koskevista neuvotteluista vastaavassa ministeriössä tai muussa hallintoelimessä laaditaan näiden neuvotteluiden aikana tai vähintään ennen direktiivin antamista suunnitelma aikatauluksi direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Suunnitelma aikatauluksi sisältää kustakin direktiivistä seuraavat tiedot: direktiivin viitetiedot ja kohde; saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaava ministeriö tai muu hallintoelin sekä vastuuhenkilöt ministeriössä tai hallintoelimessä; luettelo direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä osallistuvista muista ministeriöstä ja hallintoelimistä sekä vastuuhenkilöistä; direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvittavat voimavarat; osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika; olemassa olevan kansallisen lainsäädännön ja ehdotetun direktiivin vertailu; toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä; ja saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä suunniteltu aikataulu (myös mahdollinen parlamenttikäsittely). Tämä suunnitelma aikatauluksi toimitetaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen seurannasta kokonaisuudessaan vastaavalle ministeriölle tai hallintoelimelle pian (esimerkiksi neljä viikkoa) sen jälkeen, kun direktiivi on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta varmistettaisiin direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan tietokannan ajantasaisuus.

               3.2

               Lainsäädännön laatiminen aloitetaan ennen kuin tai heti kun direktiivi on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3.3

               Direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaava ministeriö tai muu hallintoelin laatii vastaavuustaulukon, josta ilmenee, miten direktiivin kukin säännös saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Taulukko liitetään kaikkiin luonnoksiin kansalliseksi täytäntöönpanolainsäädännöksi, kun ne lähetetään parlamentille tai hallitukselle niiden keskustelujen helpottamiseksi, ja se liitetään komissiolle mahdollisesti toimitettaviin ilmoituksiin kansallisesta täytäntöönpanolainsäädännöstä.

               3.4

               Vältetään sellaisten täydentävien säännösten lisäämistä, jotka eivät ole tarpeen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jos lisäsäännöksiä annetaan, vastuussa oleva ministeriö tai muu hallintoelin perustelee, miksi se katsoo kyseiset säännökset tarpeellisiksi, ja vakuuttaa, että täydentävät säännökset eivät viivästytä direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               3.5

               Direktiivineuvotteluista vastaavat kansalliset viranomaiset osallistuvat mahdollisuuksien mukaan direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jos tämä ei ole mahdollista, ne toimivat tiiviissä yhteistyössä direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaavien kanssa. Direktiivineuvotteluihin osallistuvien viranomaisten on joka tapauksessa välitettävä tietoa direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaaville koko direktiivineuvottelujen ajan, jotta varmistetaan kaikkien direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä mahdollisesti liittyvien ongelmien esittäminen ja käsitteleminen ennen direktiivin antamista.

               3.6

               Kaikkien osavaltiotasoisten, alueellisten tai itsehallintoalueiden hallintoelinten edustajille, joiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä, välitetään tietoja direktiivineuvottelujen aikana.

               3.7

               Kansallisesta täytäntöönpanolainsäädännöstä ilmoitetaan komissiolle sähköisesti.

         4.   Tiivis yhteistyö sisämarkkinadirektiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä osallistuvien kansallisten, alueellisten tai itsehallintoalueiden parlamenttien kanssa asianmukaisen ja oikea-aikaisen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen varmistamiseksi

               4.1

               Direktiiviehdotukset toimitetaan parlamenteille heti, kun komissio on ne esittänyt, ja niille kerrotaan direktiivineuvottelujen etenemisestä.

               4.2

               Parlamentit saavat säännöllisesti (esimerkiksi joka kolmas kuukausi) kertomuksen direktiivien osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen edistymisestä, direktiiveistä, joiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt, sekä komission käynnistämistä rikkomismenettelyistä, joiden syynä on viivästynyt tai virheellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä.

               4.3

               Luonnoksen kansalliseksi lainsäädännöksi ohessa parlamenteille lähetetään direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva aikataulu, selkeä tieto määräajasta, mahdollisesti laaditut vastaavuustaulukot ja hallituksen ilmoitus siitä, että kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden oletetaan olevan yhteisön lainsäädännön mukaisia.

               4.4

               Parlamentit saavat hallitukselta ennakkovaroituksen (esimerkiksi kolme kuukautta ennen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaikaa) lähestyvästä direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräajasta. Niille ilmoitetaan, jos määräaika on ylittynyt.

               4.5

               Hallitukset kannustavat parlamentteja varaamaan käsittelyyn aikaa, jotta direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tapahtuisi hyvissä ajoin.

         5.   Ripeät, näkyvät ja tehokkaat toimet niiden direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, joiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt

               5.1

               Toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että direktiivit, joita ei ole ajoissa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman pian osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräajan jälkeen.

               5.2

               Jos yhden tai useamman direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt, parlamentteja rohkaistaan varaamaan tällaisten direktiivien käsittelyyn lisäaikaa, jotta ne voitaisiin mahdollisimman pian saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jotta voitaisiin ratkaista viivästyksen aiheuttaneet menettelylliset ongelmat.

               5.3

               Jäsenvaltiot julkaisevat luettelon direktiiveistä, joita ne eivät ole saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöä ajoissa ja ilmoittavat yrityksille ja kansalaisille, että niillä voi direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen viivästymisestä huolimatta tietyin edellytyksin olla kyseisistä osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista odottavista direktiiveistä johtuvia laillisia oikeuksia.

               5.4

               Jos direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä myöhästyy toistuvasti, jäsenvaltiot tutkivat, missä määrin lainsäädäntömenettelyä parlamentissa voitaisiin lyhentää osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettavien direktiivien osalta. Yhdessä käsittelyssä hyväksymistä tai nopeutettua menettelyä voidaan harkita.

               5.5

               Jos direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä myöhästyy toistuvasti ja jos jäsenvaltion perustuslaki tai sisäinen oikeusjärjestys sen sallii, harkitaan hallituksen asetusten antamista, jos tämä nopeuttaa direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä.


Avis juridique important

|

31997Y0304(01)

Suositus N:o 21, annettu 28 päivänä marraskuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisesta työttömiin, jotka seuraavat työssäkäyvää puolisoaan muuhun kuin toimivaltaiseen jäsenvaltioon

Virallinen lehti nro C 067 , 04/03/1997 s. 0003 - 0003

SUOSITUS N:o 21,annettu 28 päivänä marraskuuta 1996,asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisesta työttömiin, jotka seuraavat työssäkäyvää puolisoaan muuhun kuin toimivaltaiseen jäsenvaltioon (97/C 67/03)EUROOPAN YHTEISÖJEN SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOKOMITEAottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvostn asetuksen (ETY) N:o 1408/71 81 artiklan a kohdan, jonka mukaan hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia hallinnollisia kysymyksiä ja tulkintakysymyksiä, jotka johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja myöhempien asetusten säännöksistä,sekä katsoo, että69 artiklan 1 kohdan mukaan palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka on kokonaan työtön ja joka lähtee yhteen tai useampaan muuhun kuin tomivaltaiseen jäsenvaltioon hakeakseen siellä työtä, säilyttää oikeutensa etuuksiin tietyin edellytyksin ja rajoituksin,yksi kyseisen kohdan a alakohdassa säädetyistä edellytyksistä on, että työntekijän täytyy pysyvä toimivaltaisen valtion työvoimaviranomaisten käytettävänä vähintään neljän viikon ajan työttömäksi tulemisen jälkeen,kyseisen a alakohdan viimeisen virkkeen mukaan toimivaltaiset viranomaiset tai laitokset voivat kuitenkin antaa luvan hänen lähtöönsä ennen tällaisen ajan päättymistä,tällainen lupa olisi periatteessa myönnettävä henkilöille, jotka täyttävät kaikki asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklan 1 kohdassa säädetyt muut edellytykset ja jotka haluavat seurata toisesta jäsenvaltiosta työtä saaneen puolisonsa mukana, jaon käsitellyt asiaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 80 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti,SUOSITTELEE toimivaltaisille viranomaisille ja laitoksille seuraavaa:1. Palkatulle työntekijälle tai itsenäiselle ammatinharjoittajalle, joka on kokonaan työtön ja täyttää kaikki muut 69 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset ja joka seuraa muusta kuin toimivaltaisesta jäsenvaltiosta työtä saaneen puolisonsa mukana, olisi myönnettävä lähtölupa 69 artiklan 1 kohdan a alakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti ennen neljän viikon määräajan kulumista.2. Tätä suositusta sovelletaan suosituksen julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.Hallintotoimikunnan puheenjohtajaDenis CROWLEY