               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 420 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Puolan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Puolan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan / 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Puolaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Puola toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (5)Puolaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 1,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei saavutettane ohjelmakaudella eli viimeistään vuonna 2021. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema
                  7
                viittaa 1,3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 50,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 50,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 46,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2018 varovainen ja sen jälkeen uskottava.

               (6)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Puolan olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  8
                ei ole yli 3,7 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että talousarviosuunnitelmien ja tulosten arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon tavoite saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka paitsi vahvistaa talouden elpymistä myös varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt laadullisen arvion Puolan taloudellisen tilanteen vahvuudesta ja ottanut asianmukaisella tavalla huomioon sen kestävyyshaasteet. Tällä perusteella katsotaan, että muita tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suositellusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018.

               (7)Kun otetaan huomioon, että Puolan tuotantokuilun on arvioitu olevan 1,5 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimukseen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 4,2 prosenttia, mikä vastaisi 0,6 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi verran vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, jotta varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattaminen.

               (8)Puolassa on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä monilla aloilla menopaineita, jotka liittyvät erityisesti väestön ikääntymiseen. Niiden vuoksi on luotava mekanismeja, joiden avulla voidaan arvioida julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja helpottaa varojen kohdentamista uudelleen. Tätä varten hallitus on ryhtynyt uudistamaan talousarviomenettelyä erityisesti keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksen lujittamiseksi muun muassa sisällyttämällä menojen uudelleenarvioinnit talousarviomenettelyyn. Puola on ainoa jäsenvaltio, jolla ei ole varsinaista riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa, eikä tiedossa ole myöskään suunnitelmia sellaisen perustamisesta. Puolalla on kuitenkin riippumattomia laitoksia, jotka hoitavat joitakin finanssipoliittisen neuvoston tehtäviä. Vuoden 2018 maaraportin mukaan Puolassa ei ole edistytty alennettujen alv-kantojen laajan käytön rajoittamisessa. Puolan valtiovarainministeriö pyrkii kuitenkin yksinkertaistamaan sovellettavien verokantojen jakautumista tavaroiden ja palvelujen kesken.

               (9)Puolan työmarkkinoiden toimivuus on viime vuosina ollut vahva, ja työllisyysasteet ovat edelleen nousseet. Tiettyjen ryhmien, erityisesti naisten sekä matalan osaamistason ja ikääntyneiden työntekijöiden, työvoimaosuus on kuitenkin yhä pieni verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Useat viimeaikaiset toimenpiteet ovat heikentäneet työn kannustimia erityisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta. Puolan sosiaalisen suojelun järjestelmä ei tarjoa riittävästi kannustimia ottaa työtä vastaan. Lapsilisä on vähentänyt köyhyyttä ja epätasa-arvoa, mutta myös pienentänyt vanhempien ja ennen muuta naisten työvoimaosuutta, koska lapsilisän suuruus ja vähäinen tarveharkinta kumoavat muihin sosiaalietuuksiin sisältyvät kannustimet ottaa työtä vastaan. Naisten osallistumista työmarkkinoille vaikeuttaa myös se, että virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä olevien alle 3-vuotiaiden lasten osuus on edelleen unionin alimpia. Omaishoitajille on tarjolla tukea vain rajoitetusti, mikä estää heitä pääsemästä työmarkkinoille. Lakisääteisen eläkeiän alentaminen on kannustanut iäkkäämpiä työntekijöitä poistumaan työvoimasta. Maahanmuutto EU:n ulkopuolisista maista auttaa vastaamaan työvoiman kysynnän kasvuun.

               (10)Lisäksi sekä työmarkkinoille osallistumista että talouden innovointikykyä voidaan tukea antamalla opiskelijoille ja aikuisväestölle taitoja ja valmiuksia, jotka tukevat työllistymistä nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla. Aikuisopiskelu on selvästi EU:n keskiarvoa vähäisempää. Tämän ohella myös digitaalisiin taitoihin ja luku- ja laskutaitoon liittyvät puutteet heikentävät erityisesti sellaisten aikuisten työllistyvyyttä, joilla ei ole korkea-asteen koulutusta. Se, missä määrin hiljattain hyväksytyt ja vielä suunnitteilla olevat toimenpiteet, kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä korkeakoulutuksen organisaatiomuutokset, vaikuttavat osaamistasoon, ei ole vielä tiedossa.

               (11)Puola on jatkanut toimenpiteitä työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi rajoittamalla mahdollisuuksia määräaikaisten työsuhteiden väärinkäyttöön, korottamalla eräisiin epätavanomaisiin työsuhteisiin liittyviä sosiaaliturvamaksuja ja ottamalla käyttöön vähimmäistuntipalkan eräiden tällaisten sopimusten yhteydessä. Sekä vakinaisten työsuhteiden lukumäärä että niiden suhteellinen osuus ovat kasvaneet vuoden 2016 lopusta lähtien, mutta määräaikaisten työsopimusten osuus on edelleen EU:n suurimpia. Uudistettuun työlainsäädäntöön saatetaan sisällyttää myös joitakin työmarkkinoiden kaksijakoisuuden kannalta merkittäviä lisäuudistuksia. Yrittäjien ja tietyissä epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden sosiaaliturva ja erityisesti heidän tulevien eläkkeidensä riittävyys on potentiaalinen ongelma. Vuodesta 2015 alkaen onkin hyväksytty useita toimenpiteitä yrittäjien ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden sosiaaliturvan parantamiseksi.

               (12)Keskimääräinen eläkkeellesiirtymisikä on viime vuosina noussut, mikä johtuu toteutetuista uudistuksista, kuten varhaiseläkemahdollisuuksien poistamisesta ja lakisääteisen eläkeiän asteittaisesta nostamisesta. Keskimääräisen eläkkeellesiirtymisiän jatkuva nousu on olennaisen tärkeää keskipitkän aikavälin talouskasvun kannalta ja jotta voidaan varmistaa eläkejärjestelmän riittävyys ja taloudellinen kestävyys. Äskettäin tehty päätös lakisääteisen eläkeiän alentamisesta 60 vuoteen naisilla ja 65 vuoteen miehillä johtaa kuitenkin päinvastaiseen suuntaan. Sen sijaan yleisten tuomioistuinten tuomareiden eläkeikä on nyt komission suosituksen mukaisesti 65 vuotta sekä miehillä että naisilla. Viljelijöiden sosiaalivakuutusjärjestelmä, jonka rahoitus on lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen, on yksi syy työvoiman vähäiseen liikkuvuuteen ja piilotyöttömyyteen maatalouden alalla.

               (13)Terveyspalvelujen saatavuutta on parannettava ja niiden vaikuttavuutta lisättävä, jotta terveydenhuollon tuloksia voidaan Puolassa parantaa. Sen väestön osuus, joka oman ilmoituksensa mukaan on jäänyt vaille tarvitsemaansa sairaanhoitoa, on EU:n korkeimpia, ja tiettyjä toimenpiteitä on odotettava erityisen kauan. Sairaalapaikkoja on suhteellisen paljon, mutta ne eivät ole jakautuneet maantieteellisesti parhaalla mahdollisella tavalla. Avohoito ja perusterveydenhuolto ovat yleensä alikehittyneitä, mikä kannustaa lääkäreitä ohjaamaan potilaita tutkimuksiin ja hoitoon erikoissairaanhoidon puolelle. Näiden ongelmien ratkaiseminen on erityisen haastavaa, koska julkisen rahoituksen määrä samoin kuin lääkäreiden ja sairaanhoitajien lukumäärä on Puolassa tietyillä erikoisaloilla selvästi alle EU:n keskiarvon. Vuonna 2017 terveydenhuollon resursseja pyrittiin jakamaan tehokkaammin, mutta toimenpiteiden vaikutukset eivät ole vielä nähtävissä.

               (14)Talouden innovointikyvyn lisääminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Puola voi nousta globaalissa arvoketjussa ja säilyttää siten edellytykset elintason parantamiseksi. Tätä varten toimia on toteutettava asteittain monella rintamalla useiden vuosien ajan. Keskeisiä politiikanaloja ovat sääntely-ympäristöön kohdistuvan luottamuksen vahvistaminen, yritysten kannustaminen käyttämään rahaa tutkimukseen ja kehittämiseen ja tieteellisen perustan lujittaminen muun muassa uudistamalla korkea-asteen koulutusta ja kannustamalla tiedon vapaaseen liikkuvuuteen ja tiiviiseen yhteistyöhön yritysten ja tutkimuslaitosten välillä. Viimeksi mainittu edellyttää myös, että julkisista varoista tuetaan suotuisien edellytysten luomista tutkimustulosten kaupallistamiselle. Näillä osa-alueilla on jo toteutettu useita toimenpiteitä, ja hallitus suunnittelee lisätoimia.

               (15)Nopeassa tahdissa toteutetut lainsäädäntömuutokset ja se, että monien keskeisten lakien yhteydessä on toteutettu julkisia ja työmarkkinaosapuolten kuulemisia vain rajoitetusti, heikentävät lainsäädännön laatua ja lisäävät oikeudellista epävarmuutta yritysten kannalta. Oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden takaaminen on tässä yhteydessä niin ikään tärkeää. Komissio katsoo, että oikeusjärjestelmän muutokset aiheuttavat selvän vaaran, että oikeusvaltioperiaatetta loukataan vakavasti. Oikeusvarmuus ja luottamus sääntely-, vero- ja muiden politiikkojen ja instituutioiden laatuun ja ennakoitavuuteen ovat tärkeitä tekijöitä, joiden avulla investointiastetta voitaisiin nostaa. Lainsäädännön laatua voitaisiin parantaa muun muassa tekemällä perusteelliset vaikutustenarvioinnit sekä etu- että jälkikäteen ja toteuttamalla hyvin suunnitellut julkiset ja työmarkkinaosapuolten kuulemiset. Tämä vähentäisi myöhempien tarkistusten tarvetta ja parantaisi siten sääntely-ympäristön ennakoitavuutta. Näin voitaisiin myös osaltaan vähentää uusien lakien mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia lyhyellä aikavälillä, esimerkiksi verosäännösten muuttumisesta johtuvaa hallintorasituksen väliaikaista lisääntymistä.

               (16)Tieverkko on kehittynyt nopeasti EU:n rahoituksen ansiosta, mutta liikennekuolemien määrä on edelleen unionin korkeimpia. Lisäksi kaupungeissa on yhä enemmän liikenteestä johtuvia ongelmia, kuten ruuhkia ja ilmansaasteita, kun henkilöautokanta kasvaa, ja suuri osa autoista on vanhoja. Nykyiset kannustimet käyttää joukkoliikennettä ja vähäpäästöisiä ja aktiivisia liikennemuotoja eivät ole riittäviä näiden haasteiden ratkaisemiseksi. EU:n osarahoittamien rautatiehankkeiden toteuttamisessa on edelleen merkittäviä pullonkauloja, jotka johtuvat pääasiassa rakennusalan rajallisesta kapasiteetista ja rataverkon haltijan institutionaalisista heikkouksista. Liikenneverkkojen kehittämistä pitkällä aikavälillä eli vuoden 2023 jälkeen ei ole edelleenkään pohdittu strategisesti niin, että kaikkien liikennemuotojen tehtävät olisi määritetty ja jaettu selkeästi.

               (17)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (18)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,2 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; toteuttaa toimenpiteitä julkisen varainkäytön tehokkuuden parantamiseksi muun muassa kehittämällä talousarviomenettelyä;

               2.toteuttaa toimenpiteitä työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi, muun muassa parantamalla lastenhoidon saatavuutta ja edistämällä työmarkkinoiden kannalta merkityksellistä osaamista erityisesti aikuiskoulutuksen avulla, ja poistaa jäljellä olevat pysyvämpien työsuhteiden esteet; varmistaa eläkejärjestelmän kestävyyden ja riittävyyden toteuttamalla toimenpiteitä, joilla nostetaan todellista eläkkeellesiirtymisikää, ja uudistamalla etuuskohteluun perustuvat eläkejärjestelyt;

               3.vahvistaa talouden innovointikykyä, muun muassa tukemalla tiiviimpää yhteistyötä yritysten ja tutkimuslaitosten välillä; parantaa sääntely-ympäristöään erityisesti varmistamalla, että julkiset ja työmarkkinaosapuolten kuulemiset toteutuvat lainsäädäntöprosessissa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 420 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 219 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 432 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
            {SWD(2018) 366 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romaniassa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 Romanialle suosituksen
                  2
                tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  3
                nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen.

               (2)Neuvosto päätteli 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta.
                  4
                Tästä syystä neuvosto antoi 5 päivänä joulukuuta 2017 Romanialle tarkistetun suosituksen
                  5
               , jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto suositti lisäksi, että Romania käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämänsä supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (3)Komissio teki 10 ja 11 päivänä huhtikuuta 2018 Romaniassa tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin paikan päällä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle [23] päivänä toukokuuta 2018. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin. Komission kertomuksessa todettiin, ettei Romanian viranomaisten aikomuksena ole noudattaa 5 päivänä joulukuuta 2017 annettua neuvoston suositusta. Viranomaiset vahvistivat valvontakäynnin yhteydessä, että heidän tavoitteensa vuonna 2018 on edelleenkin julkisen talouden alijäämä, joka on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Positiivisen ja yhä levenevän tuotantokuilun vuoksi tämä tarkoittaa sitä, että rakenteellinen alijäämä edelleen kasvaa neuvoston suosituksen vastaisesti. Tässä on selvästi kyse elvyttävästä finanssipolitiikasta.

               (4)Romanian viranomaiset toimittivat 20 päivänä huhtikuuta 2018, eli neuvoston asettaman määräajan jälkeen, kertomuksen toimista, jotka on toteutettu neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antaman suosituksen johdosta. Viranomaiset toistivat kertomuksessaan, että heidän tavoitteensa vuodeksi 2018 on edelleen julkisen talouden alijäämä, joka on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Raportoitujen toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen jää merkittävästi neuvoston suosituksessa esitetystä vaatimuksesta.

               (5)Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu tulee olemaan 10,8 prosenttia, mikä ylittää selvästi menoja koskevan 3,3 prosentin vertailuarvon. Rakenteellinen rahoitusasema tulee heikentymään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, joten alijäämä kasvaa 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on vastoin suositusta, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman pitäisi parantua 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna vuoteen 2017. Näin ollen molemmat arviointiperusteet viittaavat siihen, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi. Menojen kasvulle asetetusta vertailuarvosta poiketaan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman tilanne vahvistaa tämän tulkinnan, vaikka sen osalta poikkeama on jossain määrin pienempi (1,8 % suhteessa BKT:hen). Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmi käyvän poikkeaman suuruutta kasvattaa se, että taustalla oleva arvio potentiaalisen BKT:n kasvusta on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Tämän huomioon ottaen yleisarvio on, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi.

               (6)Tilanteen heikkeneminen verrattuna vuoteen 2017 on pääosin seurausta julkisen sektorin palkankorotuksista, joista päätettiin kesällä 2017 ja jotka tulivat voimaan tammikuussa 2018. Sen jälkeen kun komissio laati syksyn 2017 talousennusteensa, johon neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antama suositus perustui, viranomaiset ovat osittain peruuttaneet eläkejärjestelmän aiemman uudistamisen alentamalla vuodesta 2018 alkaen toiseen eläkepilariin siirrettävää sosiaaliturvamaksujen osuutta. Tämän on määrä lyhyellä aikavälillä lisätä valtion tuloja ja näin ollen parantaa julkisen talouden rahoitusasemaa. Tällainen julkisen talouden koheneminen tulee kuitenkin haihtumaan pitkällä aikavälillä, sillä siihen, että sosiaaliturvamaksuja on suunnattu pois toisesta pilarista, liittyy velvoite maksaa vanhuuseläkkeitä tulevaisuudessa.

               (7)Edellä sanottu johtaa päätelmään, että Romanian toimet neuvoston 5 päivänä joulukuuta 2017 antaman suosituksen johdosta ovat olleet riittämättömiä. Julkisen talouden sopeutustoimet vuonna 2018 jäävät suositellusta vuotuisesta rakenteellisesta sopeutuksesta, joka on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen enintään 3,3 prosentin nimelliskasvua vuonna 2018,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (4)

                        EUVL L 340, 20.12.2017, s. 49

                     (5)

                        EUVL C 439, 20.12.2017, s. 1


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksesta, joka koskee sellaisista eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, saadun korkealaatuisen naudanlihan tuontia

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tällä aloitteella on tarkoitus muuttaa Yhdysvaltojen kanssa voimassa olevia hormonivapaan naudanlihan tuontijärjestelyjä. Tarkoituksena ei ole vaikuttaa millään tavalla hormoninaudanlihaa koskevaan EU:n kieltoon sinällään.

               Joulukuussa 2016 Yhdysvallat ryhtyi toimiin palauttaakseen korotetut tullit tietyille EU:n tuotteille, kun Yhdysvaltojen naudanliha-ala esitti epäilyjä siitä, että Euroopan unioni rikkoisi Yhdysvaltojen kanssa sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvuhormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin 21. lokakuuta 2013 tehtyä tarkistettua yhteisymmärryspöytäkirjaa
                  1
               , jäljempänä ’tarkistettu yhteisymmärryspöytäkirja’. Tarkistettu yhteisymmärryspöytäkirja tehtiin Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välillä WTO:n riitojenratkaisumenettelyssä riitatapauksessa DS26 EY – Yhteisön toimenpiteet lihan ja lihatuotteiden osalta (hormonit), ja siitä ilmoitettiin WTO:n riitojenratkaisuelimelle 14. huhtikuuta 2014 yhteisesti sovittuna ratkaisuna riitojenratkaisuelimen hyväksymän raportin kehotusten täytäntöön panemiseksi riitojenratkaisumenettelyssä.

               Alkuperäisen yhteisymmärryspöytäkirjan ja sen tarkistetun version nojalla EU avasi vuotuisen tariffikiintiön korkealaatuiselle naudanlihalle
                  2
               .

               Sen jälkeen, kun Yhdysvallat joulukuussa 2016 aloitti menettelyn korotettujen tullien palauttamiseksi tietyille EU:n tuotteille, osapuolet kävivät tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan toiminnasta sen IV artiklan mukaisia neuvotteluja.

               Suosituksella pyritään antamaan valtuudet neuvotella Yhdysvaltojen kanssa sopimus edellä mainittujen korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiön toiminnasta ja mahdollisesti sen maakohtaisesta jaosta käytävien neuvottelujen jälkeen.

               Muiden toimittajamaiden kanssa käytävät neuvottelut voivat olla tarpeen sen varmistamiseksi, että Yhdysvaltojen kanssa sovittu mainitun tariffikiintiön maakohtainen jako on WTO:n GATT-sopimusten nykyisten oikeuksien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Ei sovelleta

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Ei sovelleta

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka) yhdessä 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ei sovelleta, koska unionilla on yhteisen kauppapolitiikan alalla yksinomainen toimivalta (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta).

               •Suhteellisuusperiaate

               Ei sovelleta

               •Toimintatavan valinta

               Kansainvälisen sopimuksen tekeminen on ainoa menetelmä, jolla varmistetaan, että sopimuksen allekirjoittajat eivät myöhemmässä vaiheessa aseta kyseenalaiseksi sitä, mitä sovittiin.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Aloitetta luvan antamiseksi neuvottelujen aloittamiseen Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksesta, joka koskee sellaisista eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, saadun korkealaatuisen naudanlihan tuontia, koskevasta etenemissuunnitelmasta järjestettiin julkinen kuuleminen 27. maaliskuuta ja 24. huhtikuuta 2018 välisenä aikana. Vastauksia saatiin yhteensä 37, joista 24 EU:n kansalaisilta tai yrityksiltä taikka ammattialajärjestöiltä ja 13 EU:n ulkopuolisilta yrityksiltä ja hallituksilta.

               Kaksitoista niistä oli EU:n kansalaisilta (Belgia, Saksa, Kreikka, Italia, Espanja ja Ruotsi) saatuja vastauksia, joissa ilmaistaan tukea ympäristön, eläinten hyvinvoinnin ja tuotteiden terveellisyyden huomioon ottavalle maataloudelle ja korostetaan, että on tärkeää tuottaa liha ilman hormoneja ja antibiootteja. Joidenkin mukaan lihan kulutusta olisi vähennettävä.

               Vastauksista 4 oli EU:n pk-yrityksiltä (Kreikka, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta), ja niissä joko kannatettiin EU:n aloitetta tai toivottiin, että hallintojärjestelmää tarkistettaisiin myös, kun taas yhdessä vastauksessa kehotettiin odottavaan lähestymistapaan. Yhdessä vastauksessa ehdotettiin naudanlihakaupassa toimivien yritysten kuulemista ja riittävän ajan antamista niille lopputulokseen sopeutumista varten. Yhdessä vastauksessa naudanlihan nykyistä kiintiötuontia pidettiin hyvänä.

               Loput kahdeksan kommenttia olivat EU:n sisäisiltä ammattialajärjestöiltä: EU:n tasolta, Ranskasta, Saksasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Niissä muistutettiin, että hormonit on kasvunedistäjinä kielletty eläinten kasvatuksessa EU:ssa ja että EU:ssa sovellettavat elintarvikkeiden turvallisuutta ja terveyttä koskevat vaatimukset on säilytettävä. Kaksi vastaajaa korosti, ettei neuvotteluissa saisi lisätä määrää, joka on lupa tuoda tässä kiintiössä. Yhdessä vastauksessa tuotiin myös esiin antibioottien käyttö kasvunedistäjinä. Yhdessä korostettiin, että sopimuksen on oltava WTO:n sääntöjen mukainen. Kahden vastauksen mukaan EU:n viranomaisten olisi tuettava EU:n naudanliha-alaa, ja kahdessa muussa korostettiin, että haitallisen kauppasodan välttämiseksi on tärkeää löytää ratkaisu Yhdysvaltojen kanssa.

               Kolmestatoista EU:n ulkopuolelta tulleesta vastauksesta suurin osa oli argentiinalaisilta yrityksiltä ja ammattialajärjestöiltä, jotka haluavat Argentiinan osapuoleksi neuvotteluihin. Uusiseelantilainen liha-alan järjestö korosti maan hallituksen tukemana, että kyseessä oleva vienti on tärkeää Uuden-Seelannin taloudelle, vaikka sen osuus kiintiöstä on pieni. Järjestö pyysi Uuden-Seelannin kuulemista asiassa. Loput kaksi vastausta ovat Australian ja Uruguayn hallituksilta, jotka haluavat WTO:n sääntöjen mukaan päästä mukaan neuvotteluihin.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

               Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ei ole

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksesta, joka koskee sellaisista eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, saadun korkealaatuisen naudanlihan tuontia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan sekä 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni teki 21 päivänä lokakuuta 2013 Amerikan yhdysvaltojen kanssa tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin
                  3
               , jäljempänä ’tarkistettu yhteisymmärryspöytäkirja’.

               (2)Tarkistettu yhteisymmärryspöytäkirja tehtiin WTO:n riitojenratkaisumenettelyssä riitatapauksessa DS26 EY – Yhteisön toimenpiteet lihan ja lihatuotteiden osalta (hormonit), ja siitä ilmoitettiin WTO:n riitojenratkaisuelimelle 14 päivänä huhtikuuta 2014.

               (3)Alkuperäisen yhteisymmärryspöytäkirjan ja sen tarkistetun version nojalla EU avasi vuotuisen tariffikiintiön korkealaatuiselle naudanlihalle
                  4
               .

               (4)Euroopan unioni ja Amerikan yhdysvallat kävivät neuvotteluja tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan toiminnasta sen IV artiklan mukaisesti.

               (5)Komissio olisi sen vuoksi valtuutettava aloittamaan neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla avatun tariffikiintiön toiminnasta ja tariffikiintiön maakohtaisesta jaosta. Komission olisi WTO:n sovellettavien sääntöjen mukaisesti myös pyrittävä pääsemään sopimukseen muiden merkittävien toimittajamaiden kanssa mainitun tariffikiintiön maakohtaisesta jaosta siinä määrin kuin se on tarpeen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissio valtuutetaan aloittamaan Euroopan unionin puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvuhormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin 21 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla avatun tariffikiintiön toiminnasta ja samaan tariffikiintiöön liittyvästä maakohtaisesta jaosta. Komissio valtuutetaan myös aloittamaan WTO:n sovellettavien sääntöjen mukaisesti neuvottelut, joiden tavoitteena on päästä muiden merkittävien toimittajamaiden kanssa sopimukseen mainitun tariffikiintiön maakohtaisesta jaosta siinä määrin kuin se on tarpeen.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään liitteessä olevien neuvoston neuvotteluohjeiden pohjalta.

               3 artikla

               Komissio käy neuvottelut WTO:n sääntöjen mukaisesti ja [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] erityiskomiteaa kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 27, 30.1.2014, s. 2.

                     (2)

                        EUVL L 148, 8.6.2012, s. 9.

                     (3)

                        EUVL L 27, 30.1.2014, s. 2.

                     (4)

                        EUVL L 148, 8.6.2012, s. 9.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel6.6.2018
            COM(2018) 332 final
            LIITE
            asiakirjaan
            SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksesta, joka koskee sellaisista eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, saadun korkealaatuisen naudanlihan tuontia

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               (1)Komission olisi aloitettava Amerikan yhdysvaltojen kanssa neuvottelut sopimuksesta, joka koskee sellaisista eläimistä, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, saadun korkealaatuisen naudanlihan tuontia, ja erityisesti 21 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan II artiklassa korkealaatuiselle naudanlihalle vahvistetun tariffikiintiön toimintaa.

               (2)Tätä tarkoitusta varten komissio voi erityisesti tarjota Amerikan yhdysvalloille tiettyä maakohtaista määrää 21 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan II artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta vuotuisesta korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiöstä. Komissiolla ei ole valtuuksia neuvotella 21 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan II artiklan 4 kohdassa vahvistetun korkealaatuisen naudanlihan vuotuisen tariffikiintiömäärän (45 000 tonnia tuotepainona ilmaistuna) lisäämisestä.

               (3)Yhdysvaltojen kanssa tehtävän sopimuksen ja erityisesti tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan II artiklan 4 kohdassa tarkoitetun korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiömäärien maakohtaisen jaon olisi oltava asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukainen, mukaan lukien WTO:n GATT-sopimuksen mukaiset muiden samaa tariffikiintiötä käyttävien toimittajamaiden oikeudet.

               (4)Komission olisi WTO:n sovellettavien sääntöjen mukaisesti pyrittävä pääsemään sopimukseen muiden merkittävien toimittajamaiden kanssa mainitun tariffikiintiön maakohtaisesta jaosta siinä määrin kuin se on tarpeen.

               (5)Komission olisi raportoitava neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tarvittaessa niiden aikana esiin tulevista ongelmista.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.11.2018
            COM(2018) 759 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            euroalueen talouspolitiikasta
            {SWD(2018) 467 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               euroalueen talouspolitiikasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroalueella alkaa vuonna 2019 kuudes keskeytymättömän talouskasvun vuosi. Negatiivinen tuotantokuilu on sulkeutumassa, mutta talouden näkymiin liittyvät riskit lisääntyvät, ja kasvun odotetaan hidastuvan. Potentiaalinen kasvu jää edelleen huomattavasti alle kriisiä edeltäneen tason, ja jäsenvaltioiden välillä on yhä eroja, jotka johtuvat huomattavista eroista niiden talouden kestävyydessä. Reaalipalkkojen kasvu on pysynyt hitaana ja jäänyt jälkeen tuottavuuden kehityksestä. Nimellispalkkojen kasvu ja pohjainflaatio ovat kiihtymässä työllisyyden kasvun jatkuessa. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin saarekkeita, joissa työvoima on vajaakäytössä tai työttömyys on korkea. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämä on ollut viiden viime vuoden aikana suuri, mikä johtuu viennin kasvusta ja kilpailuaseman paranemisesta. Maiden väliset erot ovat kuitenkin edelleen suuria ulkoisten tekijöiden osalta. Jäsenvaltioilla, joiden vaihtotaseen alijäämä on ollut pitkään suuri, on yhä huomattava negatiivinen ulkomainen nettovarallisuusasema. Tämä muodostaa haavoittuvuustekijän, koska näissä maissa on yleensä myös huomattava yksityinen tai julkinen velkakanta. Riittävän nopea velkaantumisen vähentäminen, myönteinen kasvu- ja inflaatioympäristö sekä tuottavuuden parantamiseen tähtäävien uudistusten jatkaminen ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä euroalueen talouden onnistuneessa tasapainottamisessa.
                  3
                Myös suotuisa kysyntädynamiikka on avainasemassa, ja suuret ylijäämämaat edistäisivät osaltaan tasapainottamista vahvistamalla edellytyksiä, jotka tukevat palkkojen kasvua sekä julkisia ja yksityisiä investointeja.

               (2)Pitkän aikavälin kasvupotentiaalin lisääminen ja kansallisten ja alueellisten erojen poistaminen edellyttää työvoimaosuuden kasvattamista entisestään, talouskasvua nopeuttavia rakenneuudistuksia sekä investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen. Näin voidaan parantaa tuottavuutta ja lisätä innovaatioita erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joiden tilanne on selvästi euroalueen keskiarvoa huonompi. Tämä on tärkeää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi euroalueella.

               (3)Johdonmukainen ja tasapainoinen euroalueen makrotalouden politiikkayhdistelmä, mukaan lukien raha-, finanssi- ja rakennepolitiikka, on ratkaisevan tärkeä pyrittäessä varmistamaan vakaa ja kestävä talouskasvu. Euroopan keskuspankki on viime vuosina turvautunut epätavanomaisiin rahapolitiikan välineisiin palauttaakseen inflaation kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja tukeakseen samalla kasvua ja työpaikkojen luomista. Rahapolitiikan asteittainen normalisointi, asianmukaisesti eriytetty finanssipolitiikka ja keskittyminen rakenneuudistuksiin ovat tarpeen, jotta voidaan jatkaa kasvun tukemista lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.

               (4)Euroalueen ja siihen kuuluvien jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyyden vahvistaminen edellyttää eriytettyjä kansallisia politiikkatoimia, joissa noudatetaan tiukasti vakaus- ja kasvusopimusta. Lisäksi olisi otettava huomioon julkisen talouden liikkumavara. Talous- ja rahaliiton (EMU) moitteettoman toiminnan kannalta on olennaisen tärkeää, että kansalliset finanssipolitiikat sovitetaan yhteen yhteisten finanssipoliittisten sääntöjen kanssa. Yhteisillä finanssipoliittisilla säännöillä tähdätään velan kestävän tason saavuttamiseen kansallisella tasolla samalla kun jätetään liikkumavaraa makrotalouden vakauttamiseen. Euroalueen finanssipolitiikan viritys pysyi keskimäärin pitkälti neutraalina vuosina 2015–2018, ja komission ennusteen mukaan sen ennustetaan olevan lievästi elvyttävä vuonna 2019 siitä huolimatta, että tuotanto ylittää potentiaalin. Finanssipoliittisten puskurien kasvattaminen on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa julkisen velan määrä on edelleen suuri. Tämä vähentäisi myös niiden alttiutta häiriöille ja mahdollistaisi automaattisten vakauttajien täysimääräisen toiminnan seuraavassa laskusuhdanteessa. Julkisten investointien lisääminen erityisesti jäsenvaltioissa, joiden julkisessa taloudessa on liikkumavaraa, tukisi kasvua ja talouden tasapainottamista.

               (5)Rakenteelliset finanssipoliittiset uudistukset ovat edelleen ratkaisevassa asemassa, kun pyritään parantamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vahvistamaan talouden kasvupotentiaalia. Paremmin toimivat kansalliset finanssipolitiikan kehykset, hallitut menojen uudelleenarvioinnit sekä tehokkaat ja läpinäkyvät julkiset hankinnat voivat parantaa julkisen varainkäytön tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä jäsenvaltioiden finanssipolitiikan uskottavuutta. Kansallisten talousarvioiden tulo- ja menopuolen koostumuksen määrätietoinen parantaminen muun muassa siirtämällä resursseja investointeihin lisäisi talousarvioiden kasvuvaikutusta ja parantaisi pitkällä aikavälillä tuottavuutta. Verojärjestelmien yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen sekä veropetoksiin, verovilppiin ja veron kiertämiseen puuttuminen aggressiivisen verosuunnittelun vastaisilla toimenpiteillä on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Sen varmistaminen, että verojärjestelmät edistävät sisämarkkinoiden syventämistä ja yritysten välistä kilpailua, on avainasemassa pyrittäessä parantamaan liiketoimintaympäristöä ja euroalueen ja jäsenvaltioiden talouksien kestävyyttä. Yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja on tähän tavoitteeseen pyrittäessä keskeinen tekijä.

               (6)Työ- ja hyödykemarkkinoiden rakenteelliset ja institutionaaliset piirteet ja hyvin toimivat julkishallinnot ovat tärkeitä euroalueen jäsenvaltioiden talouden kestävyyden kannalta. Kestävät talouden rakenteet estävät häiriöitä aiheuttamasta merkittäviä ja pitkäaikaisia vaikutuksia tuloihin ja työvoiman tarjontaan. Näin voidaan helpottaa rahapolitiikan harjoittamista ja rajoittaa erojen syntymistä sekä luoda edellytykset kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Rakenneuudistusten, erityisesti maakohtaisiin suosituksiin sisältyvien uudistusten, paremmalla koordinoinnilla ja toteutuksella voidaan tuottaa jäsenvaltioiden välisiä myönteisiä heijastusvaikutuksia ja vahvistaa myönteisiä vaikutuksia koko euroalueella. Kilpailua lisäävät tuotemarkkinoiden uudistukset sekä resurssitehokkuutta, liiketoimintaympäristöä ja instituutioiden laatua (mukaan lukien tehokas oikeusjärjestelmä) parantavat uudistukset edistävät talouden kestävyyttä jäsenvaltioissa ja koko euroalueella. Sisämarkkinoilla on vielä paljon hyödyntämätöntä potentiaalia, jolla niitä voitaisiin syventää. Edistyminen on tarpeen erityisesti rahoituspalvelujen, digitaalisen toiminnan sekä energian ja liikenteen aloilla, jotta voidaan varmistaa lainsäädännön oikea-aikainen täytäntöönpano ja parempi noudattamisen valvonta.

               (7)Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään 20 periaatetta, joilla edistetään yhtäläisiä oikeuksia ja pääsyä työmarkkinoille, oikeudenmukaisia työoloja sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Työmarkkinoille osallistumista ja työmarkkinoilla tapahtuvia siirtymiä edistävillä sekä segmentoitumista vähentävillä uudistuksilla voidaan osaltaan nopeuttaa kasvua, ja parantaa talouden kestävyyttä ja automaattisten vakauttajien toimintaa, vähentää eriarvoisuutta ja auttaa vastaamaan muuttuvan talouden haasteisiin. Yksilöllinen tuki työnhakuun, koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen voi johtaa tulokselliseen ja oikea-aikaiseen aktivointiin. Laadukkaan koulutuksen saatavuus on välttämätöntä, ja se edellyttää riittäviä investointeja inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen erityisesti matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa. Tällaisilla uudistuksilla ja investoinneilla parannetaan työllistymismahdollisuuksia, tuottavuutta ja palkkausta sekä lisätään innovointia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näin voidaan parantaa euroalueen talouden kestävyyttä sekä edistää sosiaalista osallisuutta ja liikkuvuutta sekä jäsenvaltioissa että koko euroalueella. Verorasitus on euroalueella suhteellisen suuri ja painottunut työn verotukseen. Siirtämällä painopistettä työn verotuksesta kasvua vähemmän haittaaviin verotulojen lähteisiin, kuten omaisuusveroihin ja kulutus- ja ympäristöveroihin, voitaisiin lisätä työvoiman tarjontaa ja kysyntää. Työsuhdeturvalainsäädännössä on tarjottava oikeudenmukaiset ja säälliset työolot kaikille työntekijöille erityisesti työllisyyden uusien muotojen ja uudentyyppisten työsopimusten yhteydessä. Nämä uudet mallit tuovat mukanaan paitsi uusia mahdollisuuksia myös haasteita, jotka liittyvät työsuhdeturvaan ja sosiaaliseen suojeluun. Tulokselliset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa riittävä toimeentulo ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Myös eläkejärjestelmien uudistukset sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevat politiikat ovat keskeisiä pyrittäessä edistämään työmarkkinoille osallistumista. Työpaikkojen ja alojen välistä sekä maantieteellistä liikkuvuutta jarruttavat tarpeettomat rajoitukset voivat haitata työvoiman uudelleenkohdentamista jäsenvaltioissa ja koko euroalueella. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen työllisyyttä koskeviin ja sosiaalisiin uudistuksiin sekä niihin liittyviin muihin talousuudistuksiin on erittäin tärkeää.

               (8)Euroalueen finanssisektorin yleinen vakaus on lisääntynyt kriisin jälkeen, mutta haavoittuvuuksiin on vielä puututtava. Yksityisellä sektorilla on paljon velkaa, ja verojärjestelmät suosivat edelleen velanottoa. Valtion joukkovelkakirjojen tuottojen merkittävä nousu uhkaa rapauttaa pankkien pääomaa ja aiheuttaa kielteisiä heijastusvaikutuksia koko euroalueella. Tarve mukauttaa pankkien liiketoimintamalleja, alhainen korkotaso ja muiden rahoitusmuotojen aiheuttama koventunut kilpailu tuottavat edelleen paineita pankkien kannattavuudelle. Järjestämättömien lainojen osuus kaikista lainoista on laskussa, ja laskuvauhti on nopein niissä jäsenvaltioissa, joissa on suurimmat järjestämättömät lainakannat. Kansalliset järjestämättömien lainojen osuudet, jotka ovat edelleen selvästi euroalueen keskiarvon yläpuolella, edellyttävät kuitenkin toimien jatkamista. Komissio esitti maaliskuussa 2018 riskienvähentämispaketin, jolla on tarkoitus puuttua vanhoihin järjestämättömiin lainoihin ja estää niiden tuleva kertyminen. Parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä tämä säädöspaketti kokonaisuudessaan. Komission marraskuussa 2016 esittämä pankkialan toimenpidepaketti on tarkoitus hyväksyä vuoden 2018 loppuun mennessä. Sillä vähennetään edelleen riskejä panemalla täytäntöön kansainvälisesti sovitut pääomapuskureita ja pankkien likviditeettiä koskevat normit. Paketti on ratkaisevan tärkeä pankkiunionin toteuttamisen kannalta. Rahanpesun torjuntaa koskevien sääntöjen vakavien rikkomisten vuoksi komissio ehdotti Euroopan pankkiviranomaisen toiminnan ja valvontayhteistyön tehostamista alan sääntelykehyksen lujittamiseksi. Pankkiunionin perustamisessa on edistytty merkittävästi, mutta työ on kesken. Yhteisen talletussuojajärjestelmän ja yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukevan yhteisen varautumisjärjestelyn puuttuminen heikentää pankkiunionin kykyä poistaa pankkien ja valtioiden välinen yhteys.

               (9)Talous- ja rahaliiton rakenteen vahvistaminen edellyttää, että pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni saatetaan valmiiksi ensisijaisina toimina. Lisäksi on toteutettava toimia, jotka kattavat kaikki talous- ja rahaliittoa koskevan komission etenemissuunnitelman osatekijät vuoteen 2024 asti. Koska euroalueella on yhteinen rahapolitiikka ja hajautettu finanssipolitiikka, riskienjakoa tarvitaan enemmän, kun otetaan huomioon saavutettu edistyminen riskien vähentämisessä. Komissio julkaisi joulukuussa 2017 ja toukokuussa 2018 ehdotuskokonaisuuden, jossa esitettiin lisätoimia talous- ja rahaliiton loppuunsaattamiseksi. Niihin kuuluvat Euroopan investointien vakautusjärjestely ja uudistusten tukiohjelma (ehdotettu osana monivuotista rahoituskehystä). Ehdotukset perustuvat toukokuussa 2017 annettuun pohdinta-asiakirjaan talous- ja rahaliiton syventämisestä ja viiden EU-johtajan kertomukseen kesäkuulta 2015. Euroalueen valtiovarainministerien kesäkuussa 2018 hyväksymän sopimuksen mukaisesti pankkiunionin osalta on tehtävä poliittisia päätöksiä ja toteutettava konkreettisia toimia. Näihin kuuluvat muun muassa poliittisten neuvottelujen aloittaminen eurooppalaisesta talletussuojajärjestelmästä ja Euroopan vakausmekanismin vahvistaminen. EU-johtajat ovat sopineet, että vakausmekanismin pitäisi olla yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukeva varautumisjärjestely. Kaikilla näillä toimilla vahvistetaan myös osaltaan euron kansainvälistä roolia niin, että se vastaa paremmin euroalueen yleistä merkitystä talouden ja rahoitusjärjestelmän kannalta. On tärkeää, että näistä asioista käytävä keskustelu on euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden näkökulmasta avointa ja läpinäkyvää.

               (10)Työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa on kuultu tämän suosituksen työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista,

               SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toimivat jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2019–2020 seuraavasti:

               1. syvennetään sisämarkkinoita, parannetaan liiketoimintaympäristöä ja toteutetaan talouden kestävyyttä parantavia tuote- ja palvelumarkkinoiden uudistuksia; vähennetään ulkoista velkaa ja jatketaan uudistuksia tuottavuuden lisäämiseksi niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joissa vaihtotase on alijäämäinen; edistetään olosuhteita, joilla tuetaan palkkojen nousua työmarkkinaosapuolten asemaa kunnioittaen; toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään investointeja niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joissa on suuri vaihtotaseen ylijäämä;

               2. jälleenrakennetaan finanssipoliittiset puskurit niissä euroalueen maissa, joissa julkisen velan määrä on suuri, tuetaan julkisia ja yksityisiä investointeja sekä parannetaan julkisen talouden laatua ja koostumusta kaikissa maissa;

               3. siirretään verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta, parannetaan koulutusjärjestelmiä ja lisätään investointeja osaamisen kehittämiseen; tehostetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, joilla tuetaan siirtymiä työmarkkinoilla; puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja varmistetaan riittävät sosiaalisen suojelun järjestelmät koko euroalueella;

               4. otetaan yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely käyttöön, perustetaan eurooppalainen talletussuojajärjestelmä ja vahvistetaan unionin sääntely- ja valvontakehystä; edistetään suurten yksityisten velkakantojen hallittua supistamista; vähennetään nopeasti euroalueen järjestämättömien lainojen määrää ja estetään niiden kasaantuminen muun muassa luopumalla velanoton suosimisesta verotuksessa;

               5. edetään ripeästi Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelyssä, jotta voidaan muun muassa vahvistaa euron kansainvälistä roolia, sekä otetaan huomioon vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvät komission ehdotukset, jotka koskevat muun muassa finanssisektoria sekä uudistusten tukiohjelmaa ja Euroopan investointien vakautusjärjestelyä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Euroopan komissio (2018), Kertomus varoitusmekanismista – vuosi 2019.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio ehdottaa neuvotteluja Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’kalastuskumppanuussopimus’, uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta, joka vastaa unionin laivaston tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan nykyinen kalastuskumppanuussopimus tuli voimaan 28. helmikuuta 2007
                  1
               . Sopimus pantiin täytäntöön kahdella peräkkäisellä pöytäkirjalla, joissa määrättiin pelagisia ja pohjakalalajeja pyytävien unionin alusten pääsystä Marokon kalastusalueelle 14. joulukuuta 2011 asti. Tuona päivänä päättyi toisen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo, koska Euroopan parlamentti ei antanut hyväksyntäänsä sen tekemiselle. Euroopan parlamentti asetti kyseenalaiseksi ehdotetun välineen kestävyyden, kustannustehokkuuden ja kansainvälisen lainmukaisuuden. Kolmas pöytäkirja, jossa otettiin huomioon Euroopan parlamentin esittämät huolenaiheet, tehtiin vuonna 2014
                  2
               , ja sen voimassaolo päättyy 14. heinäkuuta 2018.

               EU:n läheisyydessä sijaitsevat ja kalavaroiltaan runsaat Marokon kalastusalueet muodostavat tärkeän pyyntialueen paitsi Espanjan ja Portugalin harjoittamalle perinteiselle pienimuotoiselle kalastukselle myös kaukaisempien jäsenvaltioiden teollisille laivastoille. Nämä kalastusalueet käsittävät Marokon suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvien vesialueiden lisäksi myös Länsi-Saharan edustalla sijaitsevat vesialueet, joita Marokko tosiasiallisesti hallinnoi (nykyiseen pöytäkirjaan on sisällytetty erityisiä raportointimenettelyjä paikallisväestölle koituvien sosioekonomisten hyötyjen osoittamiseksi).

               Marokon kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen nojalla kaikkiaan 11 jäsenvaltion alukset voivat harjoittaa toimintaa kuudessa eri kalastusluokassa, jotka kattavat pienten pelagisten lajien, pohjakalalajien ja laajasti vaeltavien lajien pyynnin. Marokon kalastusalue muodostaa pienten pelagisten lajien C-kannan esiintymisalueen pohjoisen rajan. Kyseinen alue ulottuu läpi Mauritanian, Senegalin sekä Guinea-Bissaun vesialueiden, jotka kaikki sisältyvät kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten (kalastuskumppanuussopimusten) verkostoon.

               Kalastuskumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Lisäksi kalastuskumppanuussopimukset vahvistavat Euroopan unionin asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa järjestöissä ja erityisesti Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa (ICCAT). Kalastuskumppanuussopimukset perustuvat parhaaseen mahdolliseen tieteelliseen tietoon, ja niillä edistetään myös kansainvälisten toimenpiteiden noudattamisen parantamista, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjunta.

               Erityistä huomiota kiinnitetään Marokolle kestävän kalastuksenhoidon tukemiseksi myönnettävän taloudellisen korvauksen täytäntöönpanoon, ottaen erityisesti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2015 antamassa erityiskertomuksessa nro 11 esitetyt kalastuskumppanuussopimuksia koskevat suositukset.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uudesta pöytäkirjasta Marokon kuningaskunnan kanssa käytävät neuvottelut ovat EU:n ulkoisen toiminnan mukaiset, ottaen erityisesti huomioon unionin tavoitteet, jotka liittyvät demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen.

               Neuvottelut käydään kuullen koko prosessin ajan kaikkia asianomaisia komission yksiköitä, Euroopan ulkosuhdehallintoa sekä toimivaltaista EU:n edustustoa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Päätös on oikeassa suhteessa toivottuun tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

               Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Komissio toteutti vuonna 2017 Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa
                  3
               .

               Arviointiraportissa todettiin, että EU:n laivasto on erittäin kiinnostunut jatkamaan kalastusta Marokon alueella. Uuden pöytäkirjan avulla voidaan myös tehostaa seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantaa kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella. Arvioinnin mukaan ja ottaen huomioon pöytäkirjan mukaisesti suoritettavan taloudellisen korvauksen suuruus, pöytäkirjan uusiminen hyödyttäisi myös Marokkoa, koska sillä voitaisiin edistää Marokon kalatalousalan kehittämistä koskevan Halieutis-strategian toteuttamista. Marokko on ilmaissut olevansa kiinnostunut aloittamaan EU:n kanssa neuvottelut pöytäkirjan uusimisesta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Arvioinnin yhteydessä kuultiin asianomaisia sidosryhmiä, kuten kalastusalan edustajia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Kuulemisia järjestettiin erityisesti aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

               Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut ja sisällytetään mukaan lauseke, jonka mukaan pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksiin kuuluu Marokon kuningaskunnalle suoritettava taloudellinen korvaus. Sitä vastaavat talousarviomäärärahat (maksusitoumus- ja maksumäärärahat) on otettava vuosittain kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan (11 03 01) monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevan rahoitussuunnittelun mukaisesti. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                  4
               .

               Neuvottelut on tarkoitus saada päätökseen ennen nykyisen pöytäkirjan voimassaolon päättymistä eli viimeistään 14. heinäkuuta 2018.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2018 alussa.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Komissio suosittaa, että

               - neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä;

               - komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

               - komissio käy neuvottelut erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

               - neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Marokon kuningaskunnan tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissio valtuutetaan käymään Euroopan unionin puolesta neuvottelut Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan uusimisesta.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään yhteistyössä neuvoston nimeämän erityiskomitean kanssa ja liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 78, 17.3.2007, s. 31.

                     (2)

                        EUVL L 349, 21.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Loppuraportti, syyskuu 2017 (F&S, Poseidon ja Megapesca).

                     (4)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Marokon kuningaskunnan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan väliseen kalastuskumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan tekeminen yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Jotta uudella pöytäkirjalla edistettäisiin kestävää ja vastuullista kalastusta sekä kansainvälisen oikeuden ehdotonta noudattamista varmistaen samalla EU:n ja Marokon molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraaviin:

               ·Taataan pieniä pelagisia lajeja, pohjakalalajeja ja laajasti vaeltavia lajeja pyytäville EU:n laivaston aluksille pääsy Marokon kuningaskunnan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluville vesille, linjan 27°40' N eteläpuolella sijaitsevat vedet mukaan luettuina, sekä tarvittavat luvat kyseisillä vesialueilla harjoitettavaa kalastusta varten, ja muun muassa ylläpidetään näin EU:n toimijoiden käytettävissä olevaa kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ympäristökestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat hajallaan olevat tai laajasti vaeltavat kalakannat.

               ·Pyritään saamaan EU:n laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja, ja soveltamaan samoja teknisiä edellytyksiä kaikkiin ulkomaisiin laivastoihin.

               ·Varmistetaan, että kalavaroihin pääsy vastaa EU:n laivaston toimintaa alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot.

               ·Käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa asianomaisen maan kehitystavoitteiden mukaisesti erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta.

               ·Sisällytetään pöytäkirjaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               ·Otetaan käyttöön asianmukaiset menettelyt, jotta varmistetaan, että komissio saa riittävästi tietoa pöytäkirjan mukaisen alakohtaisen tuen käytön maantieteellisestä jakautumisesta ja voi siten kohtuudella varmistaa, että pöytäkirja hyödyttää Länsi-Saharan itsehallintoa vailla olevan alueen väestöä.

               ·Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·Euroopan unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               ·alakohtaisen tuen tehokasta täytäntöönpanoa ja säännöllistä seurantaa koskevat menettelyt.

               –Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi, uuteen pöytäkirjaan olisi sisällytettävä sen väliaikaista soveltamista koskeva lauseke.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut sopimuksesta, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Sveitsin valaliiton osallistumiselle Euroopan GNSS-viraston toimintaan

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Suosituksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ‘virasto’, perustettiin asetuksella (EU) N:o 912/2010
                  1
               . Virastolla on merkittäviä EU:n GNSS-ohjelmiin (Galileo- ja EGNOS-ohjelmat) liittyviä turvallisuus- ja markkinointitehtäviä. Lisäksi Euroopan komissio on antanut virastolle ohjelmien hallinnointitehtäviä, jotka liittyvät ohjelmien hyödyntämiseen.

               Kolmannet maat voivat osallistua viraston toimintaan, mikäli tästä on tehty kansainvälinen sopimus unionin ja kyseisen maan kanssa. Norja on ensimmäinen EU:n ulkopuolinen maa, joka jo osallistuu viraston työhön.

               Sveitsi, joka on Euroopan avaruusjärjestön jäsen, on jo kauan toiminut yhteistyössä EU:n kanssa ja vaikuttanut EU:n GNSS-ohjelmiin (Galileo ja EGNOS) 1990-luvulta saakka. Sveitsiläisillä yrityksillä on erityistä ja toisinaan ainutlaatuista teknistä osaamista tietyillä satelliittinavigointiteknologian osa-alueilla. Sveitsissä on myös EGNOS-maa-asema.

               EU:n GNSS-ohjelmat profiloitiin uudestaan vuonna 2008, ja sen jälkeen satelliittinavigointia koskeva yhteistyö EU:n ja Sveitsin välillä on perustunut EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin  väliseen eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevaan yhteistyösopimukseen, jäljempänä ‘GNSS-yhteistyösopimus’, joka allekirjoitettiin vuonna 2013 ja jota on väliaikaisesti sovellettu 1. päivästä tammikuuta 2014
                  2
               .

               GNSS-yhteistyösopimuksen 16 artiklassa määrätään, että “Sveitsillä on oikeus osallistua Euroopan GNSS-viraston toimintaan Euroopan unionin ja Sveitsin välillä tehtävässä sopimuksessa määrätyin ehdoin. Asiaa koskevat neuvottelut aloitetaan heti, kun Sveitsi on toimittanut sitä koskevan pyynnön ja Euroopan unioni on saattanut tarvittavat menettelynsä päätökseen.”

               Sveitsi toimitti pyynnön osallistua viraston toimintaan kirjeitse 20. päivänä toukokuuta 2014.

               Tämän asiakirja sisältää suosituksen aloittaa Sveitsin kanssa neuvottelut sopimuksesta, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Sveitsin osallistumiselle viraston toimintaan.

               Tällaisen osallistumisen odotetaan entisestään vahvistavan EU:n ja Sveitsin pitkäaikaista yhteistyötä satelliittinavigoinnin alalla.

               Kaudella 2014–2017 Sveitsin osallistui EU:n GNSS-ohjelmien rahoitukseen noin 240 miljoonalla eurolla.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Viraston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 912/2010
                  3
                23 artiklassa säädetään, että kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat osallistua viraston toimintaan. Osallistuminen ja sen ehdot vahvistetaan unionin ja kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön sopimuksessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

               GNSS-yhteistyösopimuksen 16 artiklassa määrätään seuraavaa: “Sveitsillä on oikeus osallistua Euroopan GNSS-viraston toimintaan Euroopan unionin ja Sveitsin välillä tehtävässä sopimuksessa määrätyin ehdoin.”

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Eurooppalaiset maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät ovat tärkeä osa EU:n strategiaa, jonka tarkoituksena on maa-, meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurien täydellinen integrointi turvallista, saumatonta, taloudellista ja ympäristöystävällistä navigointia varten. Osana EU:n kansainvälistä GNSS-strategiaa pyritään edistämään satelliittinavigointia koskevia yhteistyösopimuksia useiden maiden, kuten Sveitsin, kanssa.

               Suosituksen mukaan Sveitsille ei myönnettäisi omistus- tai päätöksenteko-oikeuksia.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Virasto on unionin lainsäädännöllä perustettu unionin elin, ja sen vuoksi mikään yksittäinen jäsenvaltio ei voi sallia kolmansien maiden osallistumista viraston toimintaan, vaan sitä tulisi säännellä unionin tekemällä kansainvälisellä sopimuksella. Sopimus kattaa vain ne aiheet, jotka ovat tarpeen, jotta Sveitsi voi osallistua viraston toimintaan.

               •Suhteellisuus

               Ei sovelleta.

               •Toimintatavan valinta

               Kansainvälinen sopimus on ainoa väline, jolla voidaan varmistaa Sveitsin kanssa EU:n laajuinen johdonmukaisuus ja oikeusvarmuus Sveitsin osallistumisessa viraston toimintaan. Perussopimukseen ei sisälly muita toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja kolmannen maan kanssa ylläpidettävien suhteiden sääntelemiseen.

               Kansainvälistä sopimusta edellytetään myös asetuksen (EU) N:o 912/2010 23 artiklan mukaisesti.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuulemiset

               Komissio on kuullut EU:n jäsenvaltioita tästä aloitteesta. On tunnustettu, että tällainen aloite on hyödyllinen unionin kannalta sekä erityisesti EU:n GNSS-ohjelmien tulevan täytäntöönpanon ja viraston toiminnan kannalta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

               Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Sveitsin olisi osallistuttava viraston talousarvion rahoitukseen kaikkien niiden kustannusten kattamiseksi, joita aiheutuu sen osallistumisesta viraston toimintaan.

               Aloitteella ei siten ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Euroopan komissio ja Sveitsi ovat viime vuosina useaan otteeseen keskustelleet tavoista virallistaa Sveitsin osallistuminen viraston toimintaan.

               GNSS-yhteistyösopimuksen tekemisen seurauksena Sveitsi voi osallistua Euroopan GNSS-ohjelmakomiteaan tarkkailijana ilman äänestysoikeutta.

               Suunnitellun sopimuksen ei tulisi mahdollistaa Sveitsin osallistumista julkisesti säänneltyyn palveluun liittyviin foorumeihin, työryhmiin tai keskusteluihin.

               Sopimuksessa olisi määrättävä mekanismista, jolla mahdollistetaan joustava mukautuminen uusiin kehityksiin, kuten virastoa koskevaan uuteen unionin lainsäädäntöön.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut sopimuksesta, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Sveitsin valaliiton osallistumiselle Euroopan GNSS-viraston toimintaan

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksesta, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Sveitsin valaliiton osallistumiselle Euroopan GNSS-viraston toimintaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta Sveitsin valaliiton kanssa kansainvälinen sopimus ehdoista ja edellytyksistä Sveitsin valaliiton osallistumiselle Euroopan GNSS-viraston toimintaan.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään yhteistyössä [neuvosto lisää: jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean nimi] kanssa.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 912/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta, EUVL L 276, 20.10.2010, s.11

                     (2)

                        EUVL L 15, 20.1.2014, s.1

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 912/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta, EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut sopimuksesta, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset Sveitsin valaliiton osallistumiselle Euroopan GNSS-viraston toimintaan

               INEUVOTTELUJEN TARKOITUS

               Neuvottelujen tarkoituksena on määrittää ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti Sveitsi voi osallistua Euroopan GNSS-viraston, jäljempänä ‘virasto’, toimintaan.

               IISOPIMUKSEN SOVELTAMISALA

               Sopimuksen tulisi mahdollisuuksien mukaan kattaa seuraavat seikat, jotka liittyvät Sveitsin osallistumiseen viraston toimintaan:

               (1)edellytykset Sveitsin osallistumiselle viraston toimintaan;

               (2)Sveitsin osallistuminen viraston rahoitukseen;

               (3)edellytykset Sveitsin edustajien osallistumiselle hallintoneuvostoon tarkkailijoina ilman äänioikeutta;

               (4)edellytykset, joiden mukaisesti olisi mahdollista ottaa Sveitsin kansalaisia viraston henkilökuntaan (työsopimussuhteessa);

               (5)EU:n suorittamaan varainhoidon valvontaan liittyvien säännösten soveltaminen;

               (6)Sveitsin viraston toimintaan osallistumisen kesto;

               (7)sopimuksen tulisi noudattaa asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu asetus (EU) N:o 1285/2013 sekä Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 912/2010
                  1
               ;

               (8)Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan soveltaminen Sveitsissä.

               IIIKEHITYS

               Sopimukseen on sisällytettävä yksinkertaistettu menettely sopimuksen mukauttamiseksi muuttuviin olosuhteisiin. Tämä saattaa edellyttää komitean perustamista valvomaan sopimuksen täytäntöönpanoa, arvioimaan tarvetta muuttaa sopimusta ja päättämään siitä, onko sopimusta muutettava.

               IVRIIDANRATKAISU JA SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN

               Sopimukseen on sisällytettävä myös riitojenratkaisumekanismi. Siinä olisi myös oltava määräykset, joiden nojalla sopimuspuolet voivat tarvittaessa irtisanoa sopimuksen.

                     (1)

                        EUVL L 276. 20.10.2010, s. 11.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Gambian tasavallan kanssa

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio esittää, että Gambian tasavallan kanssa neuvotellaan kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus, joka vastaa unionin laivaston tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Euroopan unionin ja Gambian tasavallan välillä on olemassa sopimus vuodelta 1987, jolloin osapuolet tekivät kalastussopimuksen, joka hyväksyttiin Euroopan talousyhteisön ja Gambian tasavallan hallituksen välisen Gambian edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen tekemisestä ja sen soveltamista koskevien säännösten antamisesta 2. kesäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1580/87. Sopimus pantiin täytäntöön kolmella peräkkäin tehdyllä pöytäkirjalla, joilla annettiin unionin aluksille pääsy Gambian kalastusalueelle kesäkuuhun 1996 asti, jolloin viimeisen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo päättyi. Kyseisestä päivästä lähtien sopimus katsotaan lepääväksi.

               Euroopan unionilla on läntisen ja keskisen Afrikan alueella jo hyvin kehittynyt kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkosto, jonka muodostavat Marokon, Mauritanian, Senegalin, Cabo Verden, Liberian, Norsunluurannikon sekä São Tomén ja Principen kanssa tehdyt sopimukset.

               Kalastuskumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteen edistämistä kansainvälisellä tasolla varmistamalla, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppanin välillä, lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten ja kannustetaan hallinnointia tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua niin, että samalla rahoitetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa paikallisen kalastusteollisuuden kestävän kehityksen edistämiseksi.

               Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset vahvistavat Euroopan unionin asemaa Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) jäsenenä; ICCAT on kansainvälisen oikeuden nojalla perustettu elin, jonka tehtävänä on laajasti vaeltavien lajien säilyttäminen ja hoito alueella.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Kestävää kalastusta koskevasta kumppanuussopimuksesta ja pöytäkirjasta Gambian tasavallan kanssa käytävät neuvottelut ovat EU:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maihin nähden toteuttaman ulkoisen toiminnan mukaiset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Päätös on oikeassa suhteessa toivottuun tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

               Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarviointi/toimivuustarkastus

               Komissio suoritti vuonna 2017 mahdollisen Gambian tasavallan kanssa tehtävän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ennakkoarvioinnin. Arviointikertomuksessa pääteltiin, että pyyntiä harjoittavat EU:n kalastussektorit ovat erittäin kiinnostuneita kalastamisesta Gambiassa osana alueellista strategiaansa ja että Gambian kanssa tehtävän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen avulla voitaisiin tehostaa kalastuksen seurantaa, valvontaa ja tarkkailua sekä parantaa kalastuksen hallinnointia alueella. Gambia on ilmaissut olevansa kiinnostunut aloittamaan EU:n kanssa neuvottelut mahdollisesta kestävää kalastusta koskevasta kumppanuussopimuksesta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Kuulemiset toteutetaan aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa. Lisäksi on tarkoitus järjestää ad hoc -kokouksia jäsenvaltioiden, toimialan edustajien ja mahdollisesti myös kansalaisjärjestöjen kanssa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

               Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut ja sisällytetään mukaan lauseke, jonka mukaan sopimuksen ja pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan talousarviovaikutuksia ovat Gambian tasavallalle vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti suoritettava taloudellinen korvaus ja erityisesti määrärahojen osoittaminen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa.
                  1

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2018 kolmannella tai neljännellä neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Komissio suosittaa, että

               – neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemisestä Gambian tasavallan kanssa;

               – komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

               – komissio käy neuvottelut erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

               – neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Gambian tasavallan kanssa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Gambian tasavallan kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissio valtuutetaan käymään Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Gambian tasavallan kanssa.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään yhteistyössä neuvoston nimeämän erityiskomitean kanssa ja liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Gambian tasavallan kanssa

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekeminen Euroopan unionin ja Gambian tasavallan välillä yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Kalastuskumppanuussopimuksessa olisi sen vuoksi määriteltävä yleiset puitteet, periaatteet ja tavoitteet, jotka muodostavat pohjan kumppanuudelle Gambian kanssa. Sen tulisi sisältää lauseke, jolla Gambian rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskeva Gambian tasavallan hallituksen ja Euroopan talousyhteisön voimassa oleva sopimus
                  1
                kumotaan.

               –Jotta tällä uudella sopimuksella ja pöytäkirjalla edistettäisiin kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Gambian molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraavaan:

               ·taataan EU:n laivaston aluksille pääsy Gambian tasavallan talousalueelle sekä tarvittavat luvat kyseisellä alueella harjoitettavaa kalastusta varten, ja muun muassa kehitetään näin EU:n toimijoiden käytettävissä olevaa kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa;

               ·otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ekologinen kestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat;

               ·pyritään saamaan EU:n laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista, jotka kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja;

               ·varmistetaan, että oikeus kalavarojen käyttöön liittyy EU:n laivaston toimintaan alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot;

               ·käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa asianomaisen maan kehitystavoitteiden mukaisesti erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta; ja edistetään taloudellista toimintaa, jolla muun muassa puututaan maastamuuton syihin Gambiassa.

               ·Pöytäkirjaan sisällytetään lauseke seuraamuksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               –Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·Euroopan unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               ·alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.

                     (1)

                        Neuvoston asetus (ETY) N:o 1580/87, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1987 (EYVL L 146, 6.6.1987).