				|

		52014PC0436

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä annetun päätöksen 2010/284/EU kumoamisesta /* COM/2014/0436 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä
annetun päätöksen 2010/284/EU kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Neuvoston päätöksellä
2010/284/EU[1],
joka on annettu 2 päivänä joulukuuta 2009 komission suosituksesta, todettiin,
että Tšekissä oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Tšekin julkisen
talouden alijäämän ennustettiin olevan 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin
viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennustettiin vuonna
2009 olevan 35,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle
60 prosentin viitearvon[2].

(2)       Neuvosto antoi 2 päivänä
joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta
1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[3] 3 artiklan 4 kohdan
mukaisesti Tšekille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen
alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Suositus julkaistiin.
(3)       Perussopimusten liitteenä
olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4
artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten
tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta
25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009[4] 3 artiklan
mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan soveltamisen osana tiedot
julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä
muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen
1 päivää lokakuuta.
(4)       Tarkastellessaan, olisiko
päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston olisi
päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän
olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei
komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen
ennustejaksolla[5].
(5)       Niiden tietojen perusteella,
jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti
toimittanut saatuaan Tšekiltä ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja
komission kevään 2014 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat
päätelmät:
–
Tšekin julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan
5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009; sen jälkeen sitä on
supistettu, ja se oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013,
joka oli neuvoston asettama määräaika. Tämä parannus perustui vakauttamiseen sekä
meno- että tulopuolella, erityisesti välillisen verotuksen kiristämiseen ja
julkisten investointien leikkauksiin.
–
Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelman mukaan
julkisen talouden alijäämä kasvaa 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014
ja 2,3 prosenttiin vuonna 2015, kun komission kevään 2014 talousennusteen
mukaan julkisen talouden alijäämä on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy
muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän 3 prosentin
viitearvon alapuolella ennustejaksolla.
–
Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli
suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia
eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut vuositasolla keskimäärin
1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosien 2009 ja 2013 välillä.  Sen ennustetaan
heikkenevän 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 (–1,1 prosenttiin
suhteessa BKT:hen) ja edelleen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015
olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.
–
Velkasuhde kasvoi 11,5
prosenttiyksikköä vuosien 2009 ja 2013 välillä ja oli 46 prosenttia. Komission kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden
bruttovelka supistuu tilapäisesti 44,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
2014 ja kohoaa 45,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015.
(6)       Neuvosto muistuttaa, että
Tšekkiin sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista
seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota
ja sen olisi pidettävä rakenteellinen rahoitusasemansa keskipitkän aikavälin
tavoitteensa mukaisella tai sen ylittävällä tasolla.
(7)       Neuvoston päätös liiallisen
alijäämän olemassaolosta kumotaan perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan
mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston
käsityksen mukaan korjattu.
(8)       Neuvoston käsityksen mukaan
Tšekin liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2010/284/EU olisi
kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että
Tšekin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
2 artikla
Kumotaan päätös 2010/284/EU.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 125, 21.5.2010, s. 36.
[2]               Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin
myöhemmin 5,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka
34,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
[3]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               Vastaa neuvoston 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymiä
vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja
lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0021

Suositus: Neuvoston suositus julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi  /* SEK/2006/0021 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.1.2006SEK(2006) 21 lopullinenSuositus:NEUVOSTON SUOSITUSjulkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi(komission esittämä)Suositus:NEUVOSTON SUOSITUSjulkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 7 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Perustamissopimuksen 104 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkistalouden alijäämiä tai että ne korjaavat alijäämän, jos sellainen syntyy.2.  Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn pöytäkirjan 5 kohdan mukaan perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdassa määrättyä velvollisuutta välttää liiallisia julkistalouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se siirry talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen[1]. Toisessa vaiheessa ollessaan Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä perustamissopimuksen 116 artiklan 4 kohdan mukaisesti välttämään liiallisia alijäämiä.3.  Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.4.  Neuvosto päätti [24 päivänä tammikuuta 2006] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä.5.  Neuvoston on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[2] (joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta) 3 artiklan mukaisesti myös annettava kyseiselle jäsenvaltiolle suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi määräajassa. Neuvoston suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tehokkaita toimia alijäämän korjaamiseksi, sekä määräaika liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna (Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa talousarviovuosi), paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Päätettäessä, onko tällaisia erityisiä seikkoja, asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa esitetyt merkitykselliset tekijät olisi otettava asianmukaisesti huomioon. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdassa todetaan myös, että neuvoston olisi jäsenvaltiolle antamassaan liiallisen alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota parantamaan rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen.6.  Komissio ennusti syksyn 2005 talousennusteessaan, että politiikan säilyessä muuttumattomana julkistalouden alijäämä kasvaisi talousarviovuoden 2004/2005 3,2 prosentista 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005/2006 ja laskisi 3,2 prosenttiin vuonna 2006/2007 ja 3,0 prosenttiin vuonna 2007/2008. Kokonaistuotanto kasvoi vuonna 2004 3,2 prosenttia. Kasvun ennustettiin hidastuvan 1,6 prosenttiin vuonna 2005 ja elpyvän jälleen 2,3 prosenttiin vuonna 2006 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2007. Koska suhdannetilanne muuttui niin, että vuoden 2004 positiivinen tuotantokuilu muuttui negatiiviseksi vuonna 2005, suhdannetasoitetun alijäämän ennustettiin vuonna 2005 supistuvan 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuodesta 2004, jolloin alijäämä oli suurimmillaan eli 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska negatiivinen tuotantokuilu kasvaa vuonna 2006, suhdannetasoitetun alijäämän ennustettiin sen jälkeen edelleen asteittain supistuvan niin, että se olisi vuonna 2007 hieman yli 2½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska toteutunut ja ennustettu perusalijäämä oli huomattava, julkisen talouden bruttovelan ennustettiin kasvavan talousarviovuoden 2004/2005 40,8 prosentista noin 44½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007/2008.7.  Komission yksiköiden annettua syksyn talousennusteensa Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 5 päivänä joulukuuta 2005 parlamentille talousarvion valmisteluraportissa (Pre-Budget Report) finanssipoliittisista toimenpiteistä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten laskelmien mukaan nämä toimenpiteet merkitsevät, että politiikkaa löysennetään kuluvana talousarviovuotena 0,1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ja kiristetään vuonna 2006/2007 0,1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ilmoitetun politiikan peruslinjasta (joka oli syksyn talousennusteiden pohjana). Kun nämä toimenpiteet, jotka ovat kaikki rakenteellisia, otetaan huomioon, on [komission mielestä] edelleen odotettavissa, että alijäämä ylittää 3 prosenttia suhteessa BKT:hen niin, että se olisi vuonna 2006/2007 noin 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten laatimassa talousarvion valmisteluraportissa alijäämän odotetaan olevan alle 3 prosenttia vuonna 2006/2007.8.  Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja merkityksellisiä tekijöitä pidetään perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa komission kertomuksessa sellaisinaan suhteellisen suotuisina. Niiden tarkastelu ei tuo esiin erityisiä seikkoja, joiden perusteella voitaisiin poiketa alijäämän korjaamiselle tavanomaisesti asetettavasta määräajasta. Vaikka negatiivisen tuotantokuilun odotetaan kasvavan vuodesta 2005 vuoteen 2006 niin, että se lähestyy ½:ta prosenttiyksikköä, komission syksyn talousennusteissa tuotannon ennustettiin vahvistuvan loppuvuodesta 2005 alkaen ja saavuttavan trendin mukaisen tason vuodesta 2006. Toimenpiteet, joista talousarvion valmisteluraportissa ilmoitettiin, eivät sanottavasti vaikuta tähän kasvuprofiiliin. Syksyn talousennusteissa komission yksiköt arvioivat suhdannetasoitetun alijäämän supistuvan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 vuoteen 2006. Kun talousarvion valmisteluraportissa esitetyt toimenpiteet otetaan huomioon, sen voidaan odottaa supistuvan noin 0,4 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen. Näin ollen tuotannon kasvun ennustetaan ilmoitetun politiikan valossa pysyvän melko vahvana tilanteessa, jossa suhdannetasoitettu alijäämä hieman supistuu, mutta tosiasiallinen alijäämä pysyy edelleen hieman viitearvoa suurempana. Tätä taustaa vasten vuosittaisen supistumisen ohjearvona käytettävä vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen edellyttää enää vain vähäistä julkistalouden lisäsopeuttamista. Koska kokonaiskasvu on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen tyydyttävää ja liiallisen alijäämän korjaaminen edellyttää vain vähäistä julkisen talouden rahoitusaseman rakenteellista kohentamista, julkisen talouden korjaus olisi saatettava päätökseen viimeistään talousarviovuonna 2006/2007.9.  Yleisesti ottaen neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä kohentuminen. Lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden korjauksen olisi oltava näiden tavoitteiden mukainen,SUOSITTAA SEURAAVAA:-  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään talousarviovuoteen 2006/2007 mennessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.-  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi uskottavalla ja kestävällä tavalla saatettava julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja tätä tarkoitusta varten huolehdittava, että rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema kohenee vähintään 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen talousarviovuodesta 2005/2006 talousarviovuoteen 2006/2007.Määräajaksi, johon mennessä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten on tätä varten toteutettava tehokkaita toimia, neuvosto asettaa [24 päivän heinäkuuta 2006].Lisäksi neuvosto kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia huolehtimaan siitä, että sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu, julkisen talouden vakauttamista jatketaan pyrkien julkista taloutta koskevaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka i) antaa varmuusmarginaalin suhteessa alijäämärajaan, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) pitää velkasuhteen järkevällä tasolla ottaen huomioon väestön ikääntymisen vaikutukset talouteen; ja iii) joka i kohdan ja ii kohdan huomioon ottaen jättää julkiseen talouteen liikkumavaraa erityisesti julkisille investointitarpeille.Tämä suositus on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] EYVL 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Suomen vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/24

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Suomen vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuosien 2012–2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2013/C 217/07
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen (4) Suomen vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Suomen vuosien 2012–2015 vakausohjelmasta.

               (5)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2013 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 7 päivänä helmikuuta 2013 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Komissio julkaisi 10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Suomea koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Suomen makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Vaihtotaseen huomattavaan heikkenemiseen ja heikkoon vientiin, jonka taustalla on teollisuuden rakennemuutos, sekä kustannuskilpailukyvyn ja muun kilpailukyvyn osatekijöihin on kiinnitettävä edelleen huomiota.

               (9)

               Suomi toimitti vuosia 2012–2017 koskevan vakausohjelmansa ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 18 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että Suomen julkinen talous on ollut kokonaisuutena terve. On toteutettu toimia tulojen lisäämiseksi ja menojen hillitsemiseksi, jotta voitaisiin lähestyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vuoden 2013 kasvuarvio vastaa komission yksiköiden kevään 2013 ennustetta, kun taas vuoden 2014 kasvuarvio on 0,6 prosenttiyksikköä korkeampi kuin komission yksiköiden kevään 2013 ennuste. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on valtiontalouden tasapainottaminen ja valtionvelan saattaminen lasku-uralle suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakausohjelmassa muutettu 0,5 prosentista – 0,5 prosenttiin. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Vakausohjelman mukaan keskipitkän aikavälin tavoite on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2014 mennessä ja tavoitteessa on tarkoitus pysyä vuoteen 2017 asti. Vakausohjelman tietoihin perustuen (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella Suomi ei vuonna 2012 saavuttanut aiemmin sovellettua keskipitkän aikavälin tavoitetta eikä se saavuta uutta keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2013.
               Vakausohjelmassa ennakoidaan, että (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema kohenee vuoden 2012 – 1 prosentista – 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Vuosina 2014–2017 se olisi – 0,6 prosentista – 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2012 Suomen nettomenot lisääntyivät 0,4 prosenttia, mikä jää menojen kasvulle asetetun vakaus- ja kasvusopimuksen vertailuarvon sovellettavan viitearvon alapuolelle. Kun otetaan huomioon, että Suomen kokonaistuotannon kasvu oli vuonna 2012 negatiivinen, vähäistä rakenteellista sopeutusta pidetään riittävänä. Vuonna 2013 Suomen (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema kohenee, ja nettomenojen ennustetaan poikkeavan menojen kasvulle asetetusta viitearvosta vain 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon Suomen suuri negatiivinen tuotantokuilu, tätä pidetään riittävänä. Vuonna 2014 Suomen (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan kohenevan edelleen – 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jolloin se on riittävän lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Komission yksiköiden kevään 2013 ennusteen mukaan Suomi saavuttaisi lisäksi tavoitteen vuonna 2014. Kokonaisuudessaan tämä merkitsisi, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota noudatetaan. Vuonna 2012 julkisen talouden konsolidoitu bruttovelka oli 53 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vakausohjelman mukaan se pysyy ohjelmakaudella alle 60 prosentin suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa ennakoidaan velan vähenevän vuosina 2016 ja 2017. Pitkän aikavälin kestävyys on edelleen finanssipolitiikan tärkein haaste. Väestön ikääntymiseen liittyvä kestävyysvaje, joka koskee eläkkeitä, terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa, on tunnustettu, ja se vaatii jatkuvaa seurantaa.

               (11)

               Julkisten palveluiden tuottavuuden kasvu ei ole vastannut koko talouden tuottavuuden kasvua, sillä väestön ikääntymiseen liittyvä rasitus kasvaa. Periaatteet kuntien uudistamiseksi on vahvistettu. Kuntien yhdistyminen on kuitenkin edelleen vapaaehtoista, vaikkakin valtio tarjoaa taloudellisia kannustimia. Sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluiden uudistamisen ei odoteta merkittävästi pienentävän terveydenhuoltoalueiden lukumäärää nykyisestä.

               (12)

               Nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi on toteutettu toimenpiteitä, joista voidaan mainita nuorisotakuu, nuorille aikuisille suunnattu väliaikainen osaamisohjelma ja pitkäaikaistyöttömille suunnattu kokeiluohjelma. Näitä ohjelmia on vuonna 2013 täydennetty lisäämällä taloudellista tukea oppisopimuskoulutukseen osana nuorisotakuuta ja ne ovat tervetulleita, sillä työttömyysasteen odotetaan nousevan. Toimenpiteet on nyt toteutettava keskittyen selkeästi kohderyhmien osaamistason ja työmarkkina-aseman parantamiseen. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa julkisen talouden kestävyys ja vastata tulevaisuuden työvoimatarpeisiin. Suomen työikäinen väestö vähenee. Varhaisen eläkkeelle siirtymisen väyliin puuttumiseksi on sovittu useista toimenpiteistä, kuten osa-aikaeläkkeen alaikärajan nostamisesta, varhennetun vanhuuseläkkeen poistamisesta ja työttömyysputken ikärajan nostamisesta. Elinajanodote on kuitenkin kasvanut nopeammin kuin vuoden 2005 eläkeuudistuksen yhteydessä ennakoitiin, ja nykyiset lakisääteiset eläkeiät saattavat osoittautua liian mataliksi ja eläkkeet riittämättömiksi. Nykyinen hallitus on vakausohjelmassaan sitoutunut nostamaan todellisen eläkkeellesiirtymisiän vuoteen 2025 mennessä 62,4 vuoteen, mikä on elinajanodote ja väestönkehityksen haasteet huomioon ottaen edelleen alhainen. Näiden sovittujen toimintalinjojen toteuttaminen on edelleen lyhyen aikavälin prioriteetti.

               (13)

               Sääntelystä johtuvat esteet ovat Suomen palvelusektorilla yhä rajoittavia, ja markkinat ovat joillakin tärkeillä aloilla, kuten päivittäistavarakaupassa, erittäin keskittyneet. Nykyisiä ongelmia on tarkoitus auttaa ratkaisemaan päivittäistavarakaupan toimijoiden määräävää asemaa koskevilla kilpailulakiin suunniteluilla muutoksilla, alan valvonnan lisäämistä koskevilla terveen kilpailun edistämisohjelman tavoitteilla ja poistamalla lainsäädännöstä – esimerkiksi kaavoitusta ja rakentamista koskevasta lainsäädännöstä – tarpeettomat kilpailun esteet. Lisäksi Kilpailuvirasto ja Kuluttajavirasto on kilpailupolitiikan tuloksellisuuden ja hyötyjen lisäämiseksi yhdistetty, viraston määrärahoja on lisätty ja sen valtuuksia on laajennettu kattamaan kilpailuneutraliteetti julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä. Kilpailuoikeudelliset sakot ovat Suomessa olleet perinteisesti pieniä. Uudistuksia niiden pelotevaikutuksen parantamiseksi on tarkoitus tehdä vuodeksi 2013 suunnitellun selvityksen perusteella.

               (14)

               Tuottavuuden kasvu on Suomessa edelleen palkkojen nousua hitaampaa, ja kansainvälinen kilpailukyky on heikentynyt, mikä näkyy Suomen viennin markkinaosuuden pienenemisenä. Vaikka tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin investoidaan edelleen voimakkaasti, ratkaisevassa asemassa on yhä tehokkuus, jolla tämä tutkimustyö synnyttää innovaatioita ja uusia kasvuyrityksiä, jotka voivat tunkeutua nopeasti kasvaville vientimarkkinoille ja vahvistaa kansainvälistä kilpailukykyä. Suomen olisi lyhyellä aikavälillä toteutettava äskettäin hyväksytyt politiikat ja toimenpiteet tutkimus- ja kehitysjärjestelmän parantamiseksi, kuten uusi toimintasuunnitelma, ja ehdotettava tehtyjen arviointien ja valmisteilla olevan tulevaisuusselonteon perusteella tarvittaessa lisäuudistuksia. Energian ja työvoiman on todettu olevan niitä tuotantopanoksia, joiden hinnat kasvattavat suomalaisen teollisuuden kustannuksia. Palkkakehitys on ollut viime vuosina maltillista, mikä johtuu kolmikantasopimuksesta, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2013. Siksi on huolestuttavaa, että työmarkkinaosapuolet eivät ole vielä tehneet uutta sopimusta.

               (15)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Suomen talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5.

               (16)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (17)

               Neuvosto on tutkinut Suomen kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 3-5.

               (18)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Suomen rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2013–2014 toimia, joilla se

               1.

               noudattaa kasvua edistävää finanssipolitiikkaa ja säilyttää suunnitellusti julkisen talouden rahoitusaseman vakauden varmistamalla, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden aikana; arvioi edelleen vuosittain väestön ikääntymiseen liittyvän kestävyysvajeen suuruutta ja sopeuttaa julkisia tuloja ja menoja pitkän aikavälin tavoitteiden ja tarpeiden mukaisesti; huolehtii pitkäaikaishoidon kustannusvaikuttavuudesta ja kestävyydestä ja painottaa enemmän ennaltaehkäisyä, kuntoutusta ja itsenäistä asumista;

               2.

               huolehtii käynnissä olevien kuntarakennetta koskevien hallinnollisten uudistusten tehokkaasta toteuttamisesta, jotta voidaan parantaa tuottavuutta ja saavuttaa kustannussäästöjä julkisten palvelujen tarjonnassa, sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelut mukaan lukien;

               3.

               toteuttaa lisätoimia ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi, myös parantamalla heidän työllistettävyyttään ja kaventamalla varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä nostamalla tosiasiallista eläkkeellesiirtymisikää sopeuttamalla eläkkeellesiirtymisikä tai eläke-etuudet elinajanodotteen muutoksiin; toteuttaa käynnissä olevat toimenpiteet nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkina-aseman parantamiseksi keskittyen erityisesti työn kannalta merkityksellisen osaamisen kehittämiseen ja seuraa tiiviisti toimenpiteiden vaikutusta;

               4.

               jatkaa työtä kilpailun lisäämiseksi tuote- ja palvelumarkkinoilla ja erityisesti vähittäiskaupan alalla toteuttamalla terveen kilpailun uuden edistämisohjelman;

               5.

               lisää Suomen valmiuksia synnyttää innovatiivisia tuotteita, palveluita ja kasvuyrityksiä nopeasti muuttuvassa ympäristössä ja jatkaa teollisuuden monipuolistamista; jatkaa energiatehokkuuden parantamista koko taloudessa; tämänhetkisessä hitaan kasvun ympäristössä tukee reaalipalkkakehityksen saattamista tuottavuuden kehitystä vastaavaksi täysin kunnioittaen työmarkkinaosapuolten roolia ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2013 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/208/EU (EUVL L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 28.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 97.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0014

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2005/0014 lopull. */

	Bryssel 11.1.2005SEK(2005) 14 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTORuotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007(komission esittämä)  PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että rahaliittoon osallistumattomien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, oli esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat 1 päivään maaliskuuta 1999 mennessä. Neuvoston oli tutkittava kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kukin lähentymisohjelma komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antoi ohjelmaa tutkittuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.Ruotsi toimitti 23 päivänä joulukuuta 1998 ensimmäisen lähentymisohjelman, joka kattoi vuodet 1998–2001. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 8 päivänä helmikuuta 1999. Ruotsi on tämän jälkeen tarkistanut ohjelmaa vuosittain. Se esitti viimeisimmän tarkistuksen lähentymisohjelmasta 18 päivänä marraskuuta 2004. Komission yksiköt ovat laatineet tarkistuksesta teknisen arvion, joka perustuu komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteisiin, käytännesääntöihin[2], yhdessä sovittuun potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arviointimenetelmään, talouspolitiikan vuosien 2003–2005 laajoissa suuntaviivoissa annettuihin suosituksiin sekä periaatteisiin, jotka määritetään neuvoston hyväksymässä, finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille[3]. Arviointi on seuraavanlainen:-  Ruotsi lähetti 18 päivänä marraskuuta 2004 komissiolle kuudennen tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma perustuu Ruotsin parlamentin 16 päivänä joulukuuta 2004 hyväksymään vuoden 2005 talousarvioesitykseen. Ohjelma vastaa osittain tietovaatimuksia, jotka käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle[4], sillä jotkut tiedoista eivät täysin noudata EKT95-järjestelmän sääntöjä.-  Vuonna 2004 toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa BKT:n ennustetaan kasvavan 3,5 prosenttia vuonna 2004, 3,0 prosenttia vuonna 2005, 2,5 prosenttia vuonna 2006 ja 2,3 prosenttia vuonna 2007. Vaikka talouden kasvu oli vahvaa vuonna 2004, työllisyyskasvu oli negatiivista. Sen odotetaan kuitenkin toipuvan tulevina vuosina. Tarkistetun ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa tämänhetkisten tietojen perusteella kaiken kaikkiaan uskottavalta ja vastaa suurin piirtein komission yksiköiden arviointia ja syksyn 2004 talousennustetta. Lisäksi ohjelman loppuvuosien kasvuennusteet vaikuttavat varovaisilta ja jäävät alle arvioitujen potentiaalisten kasvulukujen.-  Inflaatio on Ruotsissa hidastunut vähitellen vuoden 2003 alusta lähtien. Osittaisen selityksen tarjoavat aiemmat perusviitejakson ulkopuoliset energian hinnankorotukset. Inflaatio jää tätä nykyä selkeästi alle Ruotsin valtionpankin 2 prosentin tavoitetason. Kruunu pysytteli suhteellisen vakaana euroon nähden vuosina 2003 ja 2004 mutta on vahvistunut hiljattain, mikä heijastaa Ruotsin vakaata makrotalouden ympäristöä ja vakaita kasvunäkymiä, mittavaa vaihtotaseen ylijäämää sekä markkinoilla vallitsevia odotuksia rahapoliittisten korkojen suhteellisesta noususta vuonna 2005. Ruotsin valtion velkakirjojen tuotto on viime vuonna noudatellut merkittävimpien joukkolainamarkkinoiden suuntauksia. Valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen positiivinen tuottoero Ruotsin ja euroalueen välillä on viime vuosina heilahdellut 50 peruspisteen molemmin puolin mutta laski vuoden 2004 kuluessa.-  Ruotsin talousarvionäkymiin sisältyy julkisen talouden yleinen 2 prosentin ylijäämätavoite suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan, monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapaino. Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämä on 0,7 prosenttia vuonna 2004, 0,6 prosenttia vuonna 2005, 0,4 prosenttia vuonna 2006 ja 0,9 prosenttia viimeisenä ohjelmavuonna eli vuonna 2007. Sekä tulo- että menosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierroksen arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Edellisiin ohjelmatarkistuksiin verrattuna vuosien 2005 ja 2006 julkisen talouden tavoitteita on tarkistettu alaspäin, vaikka kasvuoletukset ovat tätä nykyä huomattavasti korkeammat. Tähän on osittaisena selityksenä ennakoitujen verotulojen aleneminen viimeaikaisen tulokehityksen mukaisesti. Vuoden 2004 kevään talousarvioesityksessä ja vuoden 2005 talousarviossa toteutetut veronalennukset vaikuttavat myös ennakoituun verotulojen hienoiseen alenemiseen vuosina 2005 ja 2006. Vaikka eläkejärjestelmän sekä paikallishallinnon alasektorin oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä, valtionhallinnon alijäämä kasvaa vuosina 2005 ja 2006 ja heikentää näin julkisen talouden rahoitusasemaa kyseisinä vuosina. Vuonna 2007 julkisten menojen odotetaan supistuvan.-  Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan ohjelmassa pitkälti tasapainossa. Yhtäältä julkisen talouden ennusteet vaikuttuvat uskottavilta, ja Ruotsi on erittäin hyvin kyennyt pysyttelemään asetetuissa menokatoissa. Lisäksi paikallishallintotason rahoitustilanne vaikuttaa olevan paranemassa. Toisaalta verotuloissa on ollut melkoisia heilahteluja viime vuosina. Lisäksi valtionhallinnon menojen liikkumavara oli hyvin kapea vuonna 2004, ja vuoden 2005 talousarvion mukaan näin odotetaan käyvän myös vuosina 2005 ja 2006. Vuonna 2006 pidettävät vaalit saattavat myös vaikuttaa kyseisen vuoden talousarvioon. Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa. Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ja ohjelmakauden keskimääräiset ylijäämät jäävät kuitenkin alle Ruotsin ylijäämätavoitteen, joka on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen.-  Bruttovelkasuhde on ollut alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodesta 2000. Sen ennustetaan supistuvan edelleen ja saavuttavan 49 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Pääosin velkaa ottaa talousarvioltaan alijäämäinen valtionhallinto, ja eläkejärjestelmän ylijäämä sijoitetaan pääasiassa muualle kuin julkishallinnon varoihin, mikä hidastaa bruttovelkasuhteen supistumista. Velkasuhteen ilman rahoitusvaroja odotetaan paranevan alle -4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun se vuonna 2004 oli noin -2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nämä ennusteet vaikuttavat realistisilta.-  Lähentymisohjelmassa tarkistetaan hallituksen laajempaa rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseen, tavoitteena lisätä työllisyyttä ja vähentää sairaspoissaoloja. Monia eri toimenpiteitä on jo toteutettu mutta tähän mennessä tulokset ovat vaihdelleet. Verouudistusta on jatkettu, ja työverotusta on haluttu keventää edelleen turvautumalla ympäristöverostrategiaan (’green tax swap’), jonka vaikutuksia kuitenkin lieventää kunnallisveron korotus vuosina 2003 ja 2004. Pyrittäessä säilyttämään julkinen talous terveellä pohjalla ensisijaisia tavoitteita ovat jatkossakin verouudistuksen saattaminen päätökseen sekä toimet, joilla pyritään saavuttamaan keskeiset poliittiset päämäärät eli työllisyyden lisääminen sekä sosiaaliturvaetuuksien saajien ja sairaspoissaolopäivien määrän vähentäminen.-  Ruotsin asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suhteellisen suotuiselta. Tärkeä tekijä tässä suhteessa ovat väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvat julkiset menot. Ruotsin talouden täydellisen pitkän aikavälin kestävyyden esteenä on vielä noin 2 prosentin kuilu suhteessa BKT:hen. Tämä perustuu vanhushuoltosuhteen ennakoituun kasvuun sekä terveydenhuoltoon liittyvien menojen, työvoima-asteen ja työllisyyden nykyisiin suuntauksiin. Jos näiden suuntausten muuttamiseksi ei tehdä lisäuudistuksia, pitkäaikaisen kestävyyden saavuttamisessa keskeiseksi tekijäksi nousee julkisen talouden tavoitteen mukaisesti 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen seuraavien kymmenen vuoden aikana.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Kokonaistuotanto (muutos, %) | CP marraskuu 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |COM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | – |CP marraskuu 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | – |YKHI-inflaatio (%) | CP marraskuu 20042 | 1,3 | 1,5 | – | – |COM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | – |CP marraskuu 20032 | 1,7 | – | – | – |Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP marraskuu 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |COM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | – |CP marraskuu 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | – |Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP marraskuu 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |COM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | – |CP marraskuu 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | – |Suhdannetasoitettu rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP marraskuu 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |COM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | – |CP marraskuu 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | – |Julkisen velan bruttomäärä (suhteessa BKT:hen) | CP marraskuu 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |COM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | – |CP marraskuu 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | – |1 Tarkistetussa ohjelmassa Ruotsin viranomaiset ilmoittavat perusjäämän ilman nettokorkoa eivätkä tavanomaiseen tapaan ilman bruttokorkoa. Taulukossa perusjäämä kuitenkin ilmoitetaan ilman bruttokorkoa päivitetyssä ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella. 2 %-muutos joulukuusta joulukuuhun. 3 Jotta tietoja voitaisiin verrata, vuosien 2002 ja 2003 tarkistetuissa ohjelmissa ilmoitettu nettoluotonanto viittaa lukuihin, jotka on laskettu ottamalla huomioon verojen täysimääräinen jaksottaminen (tämä kirjanpitomuutos otettiin kuitenkin muodollisesti käyttöön vasta vuonna 2004). 4 Komission yksiköiden ohjelman tietojen perusteella tekemät laskelmat. Lähteet: Ruotsin tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM); komission yksiköiden laskelmat |Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTORuotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [18 päivänä tammikuuta] 2005 Ruotsin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma vastaa osittain tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle. Kaikki tiedot eivät kuitenkaan täysin noudata EKT95-järjestelmän sääntöjä. Ruotsia kehotetaankin noudattamaan kaikkia tietovaatimuksia.Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu hieman vuoden 2004 hyvin suotuisasta 3,5 prosentista 3,0 prosenttiin vuonna 2005 ja on kohtalaiset 2,4 prosenttia vuosina 2006–2007. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan uskottavia kasvuoletuksia. Ohjelman inflaatioennusteet lienevät realistisia.Talousarvionäkymiin sisältyy julkisen talouden yleinen 2 prosentin ylijäämätavoite suhteessa BKT:hen koko suhdannekierron ajan, monivuotiset nimelliskatot valtionhallinnon menoille ja paikallishallinnon talouden tasapaino. Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämä on 0,7 prosenttia vuonna 2004, 0,6 prosenttia vuonna 2005, 0,4 prosenttia vuonna 2006 ja 0,9 prosenttia viimeisenä ohjelmavuonna eli vuonna 2007. Sekä tulo- että menosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierroksen arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ja ohjelmakauden keskimääräiset ylijäämät jäävät kuitenkin alle Ruotsin ylijäämätavoitteen, joka on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka eläkejärjestelmän sekä paikallishallinnon alasektorin oletetaan olevan ylijäämäisiä, valtionhallinnon alijäämä kasvaa vuosina 2005 ja 2006 ja heikentää näin julkisen talouden rahoitusasemaa kyseisinä vuosina. Vuonna 2007 julkisten menojen odotetaan supistuvan.Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan ohjelmassa pitkälti tasapainossa. Yhtäältä julkisen talouden ennusteet vaikuttuvat uskottavilta, ja Ruotsi on erittäin hyvin kyennyt pysyttelemään asetetuissa menokatoissa. Lisäksi paikallishallintotason rahoitustilanne vaikuttaa olevan paranemassa. Toisaalta verotuksessa on ollut melkoisia heilahteluja viime vuosina. Lisäksi valtionhallinnon menojen liikkumavara oli hyvin kapea vuonna 2004, ja vuoden 2005 talousarvion mukaan näin odotetaan käyvän myös vuosina 2005 ja 2006. Vuonna 2006 pidettävät vaalit saattavat myös vaikuttaa kyseisen vuoden talousarvioon.Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema säilytetään vuosina 2004–2007. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakaudella.Velkasuhteen arvioidaan saavuttaneen 51,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli jääneen reilusti alle perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 49,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä.Ruotsin asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suhteellisen suotuiselta huolimatta väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvista julkista menoista. Ruotsin talouden täydellisen pitkän aikavälin kestävyyden esteenä on vielä noin 2 prosentin kuilu suhteessa BKT:hen. Tämä perustuu vanhushuoltosuhteen ennakoituun kasvuun sekä terveydenhuoltoon liittyvien menojen, työvoima-asteen ja työllisyyden nykyisiin suuntauksiin. Jos näiden suuntausten muuttamiseksi ei tehdä lisäuudistuksia, pitkäaikaisen kestävyyden saavuttamisessa keskeiseksi tekijäksi nousee julkisen talouden tavoitteen mukaisesti 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen seuraavien kymmenen vuoden aikana.Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman keskeiset ennusteet2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Kokonaistuotannon kasvu (%) YKHI-inflaatio (%) Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) Suhdannekorjattu julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) Julkisen velan bruttomäärä (suhteessa BKT:hen) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 – 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 – 0,9 3,3 1,2 49,0 |1Komission yksiköiden laskelmat, joissa on sovellettu yhdessä sovittua menetelmää ohjelman tietoihin. |[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10. heinäkuuta 2001.[3] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.[4] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01-REV 1.[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007


title: Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005, Euroopan kehitysrahaston (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2003

text:
               23.3.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 77/13

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005,
   Euroopan kehitysrahaston (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2003
   (2005/255/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT–EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella,
   ottaa huomioon sisäisen sopimuksen 91/401/ETY (1) yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT–ETY-yleissopimuksen osalta, jolla muun muassa perustetaan seitsemäs Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ’seitsemäs EKR’ ja erityisesti mainitun sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neljännen AKT–ETY-yleissopimuksen mukaisten kehityshankkeiden rahoitusyhteistyöhön sovellettavan varainhoitoasetuksen (2) ja erityisesti sen 69–77 artiklan,
   on tutkinut seitsemännen EKR:n toimenpiteisiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2003, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2003 siihen liitettyine komission vastauksineen (3),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden seitsemännen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on saanut seitsemännen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2003 aikana täytäntöön kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTELEE
   Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden seitsemännen EKR:n toimien täytäntöönpanosta varainhoitovuodelta 2003.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-C. JUNCKER

      (1)  EYVL L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (2)  EYVL L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (3)  EUVL C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan unionin neuvostolle Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2005/8)

text:
               15.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 91/5

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,
   Euroopan unionin neuvostolle Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen (jäljempänä NBB/BNB) nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on päättynyt, eikä sitä aiota uusia. Tätä varten on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuoden 2005 alusta.

               (3)

               NBB/BNB on valinnut Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprisen uusiksi ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen julkisia hankintoja koskevien sääntöjensä mukaisesti, ja EKP katsoo, että valitut tilintarkastajat täyttävät nimittämisen edellyttämät vaatimukset.

               (4)

               Ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on kolme vuotta, ja se voidaan uudistaa kerran,

         SUOSITTELEE
   Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises nimittämistä NBB/BNB:n ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilivuodesta 2005 alkaen kolmen vuoden ajaksi siten, että tämä kausi voidaan uudistaa kerran.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 7 päivänä huhtikuuta 2005.

         Jean-Claude TRICHET

            EKP:n puheenjohtaja


title: Komission suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2008 , metallisen elohopean turvallisesta varastoinnista, kun sitä ei enää käytetä kloorialkaliteollisuudessa (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 14/10

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 22 päivänä joulukuuta 2008,
   metallisen elohopean turvallisesta varastoinnista, kun sitä ei enää käytetä kloorialkaliteollisuudessa
   (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8422)
   (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (2009/39/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on hyväksynyt elohopeaa koskevan yhteisön strategian (1).

               (2)

               Strategian toimenpiteessä 9 määrätään kloorialkaliteollisuuden hallussa olevan elohopean varastoinnista ja velvoitetaan komissio tutkimaan mahdollisuuksia teollisuuden kanssa tehtävään sopimukseen.

               (3)

               Neuvosto otti 24 päivänä kesäkuuta 2005 myönteisen kannan strategiaan ja kehotti komissiota jatkamaan muun muassa kloorialkaliteollisuudesta peräisin olevan elohopean turvallista varastointia tai loppusijoittamista elohopean viennin suunnitellun lopettamisaikataulun tahdissa.

               (4)

               Euroopan parlamentti antoi 14 päivänä maaliskuuta 2006 päätöslauselman, jossa kannatettiin strategiaa ja pyydettiin komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kloorialkaliteollisuudesta peräisin oleva elohopea varastoidaan turvallisesti.

               (5)

               Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 22 päivänä lokakuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 1102/2008 (2) metallisen elohopean ja tiettyjen elohopeayhdisteiden ja -seosten viennin kieltämisestä sekä metallisen elohopean turvallisesta varastoinnista.

               (6)

               Euroopan kloorialkaliteollisuuden yhdistys Euro Chlor on jäsenyritystensä tukemana sitoutunut varastoimaan turvallisesti elohopean, jota ei enää tarvita kloorialkalien tuotantoprosessissa (käytöstä poistettu elohopea). Kaikki yhteisössä toimivat kloorialkaliteollisuusalan yritykset voivat puolueettomasti ja syrjimättömästi allekirjoittaa tämän sitoumuksen.

               (7)

               Komissio on tyytyväinen Euro Chlorin sitoumuksessa, joka täyttää edellä mainitun asetuksen säännökset, annettuihin takeisiin.

               (8)

               Sitoumus täyttää komission tiedonannossa ”Yhteisön tason ympäristösopimukset osana lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevaa toimintasuunnitelmaa” (3) vahvistetut perusteet.

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   1.   Euro Chlorin jäsenyritysten sekä muiden yhteisössä toimivien kloorialkaliteollisuuden alan yritysten, jotka aikovat liittyä Euro Chlorin vapaaehtoiseen sopimukseen, joka koskee käytöstä poistetun elohopean turvallista varastointia, olisi noudatettava äärimmäistä varovaisuutta valitessaan varastointijärjestelyt käytöstä poistetulle elohopealle (ts. metalliselle elohopealle, jota ei enää vastaisuudessa tarvita elohopeaprosessia käyttävissä laitoksissa) ja sitouduttava tekemään sopimukset tällaisia varastointijärjestelyjä tarjoavien toimijoiden kanssa, joilla on oltava asianmukainen luokitus ja lupa vaarallisten aineiden hävittämiseen. Sopimusten on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä.
   2.   Euro Chlorin jäsenyritysten olisi sitouduttava noudattamaan korkean tason teknisiä vaatimuksia elohopean keräämisen, valmistelu- ja sijoittamistoimien sekä säiliöiden lastaamisen ja purkamisen suhteen.
   3.   Euro Chlorin olisi toimitettava vuosittain tarvittavat tiedot käytöstä poistetusta elohopeasta.
   Tämä suositus on osoitettu Euro Chlorille.

      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2008.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2005) 20 lopullinen, 28.1.2005.

      (2)  EUVL L 304, 14.11.2008, s. 75.

      (3)  KOM(2002) 412 lopullinen, 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	PERUSTELUT
Oheinen ehdotus sisältää suosituksen neuvoston
päätökseksi sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan
atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan
yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn
kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin
liittymisen huomioon ottamiseksi:
i)       Suositus neuvoston päätökseksi sen
hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee pöytäkirjan Euroopan atomienergiayhteisön
puolesta.
Tämä ehdotus esitetään yhdessä seuraavien
kanssa:
ii)      ehdotus neuvoston päätökseksi
pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta,
iii)     ehdotus neuvoston päätökseksi pöytäkirjan
tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.
Kroatian tasavallan
liittymisasiakirjan mukaan Kroatian tasavallan on liityttävä Euroopan unionin
ja sen jäsenvaltioiden allekirjoittamiin tai tekemiin kansainvälisiin
sopimuksiin kyseisiin sopimuksiin liitettävällä pöytäkirjalla.
Kumppanuus- ja yhteistyösopimus kumppanuuden
perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän
federaation kesken allekirjoitettiin 24. kesäkuuta 1994. Sopimus tuli voimaan
1. joulukuuta 1997.
Komissio valtuutettiin
aloittamaan neuvottelut asianomaisten kolmansien maiden kanssa 14. syyskuuta
2012 tehdyllä neuvoston päätöksellä[1]
asiaan kuuluvien pöytäkirjojen tekemiseksi. Neuvottelut Venäjän federaation
kanssa saatiin onnistuneesti päätökseen. Venäjän federaatio hyväksyi
pöytäkirjan tekstin 4. syyskuuta antamassaan verbaalinootissa ja Euroopan
ulkosuhdehallinto 24. syyskuuta antamassaan verbaalinootissa. Tällä Venäjän
federaation pyytämällä verbaalinoottien vaihdolla korvattiin pöytäkirjan parafointi.
Ehdotetulla
pöytäkirjalla Kroatian tasavalta otetaan sopimuksen sopimuspuoleksi ja
velvoitetaan EU laatimaan sopimus todistusvoimaisena toisintona EU:n uudella
virallisella kielellä.
Pöytäkirja
sisältää lausekkeen, jossa tarkennetaan, että sopimusta muutetaan Kroatian
tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen 1. heinäkuuta
2013 tapahtuneen voimaantulon jälkeen.
Venäjän
federaation kanssa tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella pyritään
erityisesti edistämään kauppaa ja investointeja, mukaan luettuna
liikennepalvelujen kauppaa. Siinä myös vahvistetaan puitteet yhteistyölle eri
sektoreilla. Yhteistyö rajoittuu kattavaan taloudelliseen, tekniseen ja
rahoitusalan yhteistyöhön. Näin ollen sovellettavien oikeusperustojen lisäksi
Euroopan unioni allekirjoittaa ja tekee pöytäkirjan Kroatian tasavallan
liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan nojalla sekä SEUT-sopimuksen 91
artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan ja 212 artiklan nojalla.
Komissio on
arvioinut neuvottelujen tulokset tyydyttäviksi ja pyytää neuvostoa
–
antamaan suosituksen neuvoston päätökseksi sen
hyväksymisestä, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön
puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden
jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja
yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon
ottamiseksi.
Euroopan
parlamenttia pyydetään antamaan puoltava lausunto pöytäkirjasta.
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
sen hyväksymisestä, että Euroopan komissio
tekee Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden
perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän
federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan
Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Kroatian tasavallan
liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan nojalla Kroatian tasavallan
liittymisestä kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden
jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen[2], jäljempänä ’sopimus’,
sovitaan tekemällä sopimukseen pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’.
(2)       Neuvosto valtuutti 14 päivänä
syyskuuta 2012 komission aloittamaan neuvottelut kyseisten kolmansien maiden
kanssa[3].
Neuvottelut Venäjän federaation kanssa saatiin onnistuneesti päätökseen. Se
vahvistettiin kirjeenvaihdolla 24 päivänä syyskuuta 2013.
(3)       Komissiolle olisi annettava
hyväksyntä pöytäkirjan tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön toimivaltaan
kuuluvien seikkojen osalta.
(4)       Pöytäkirjan
allekirjoittamiseen ja tekemiseen sovelletaan erillistä menettelyä Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien seikkojen osalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
Ainoa
artikla
Hyväksytään, että Euroopan komissio tekee
Euroopan atomienergiayhteisön puolesta pöytäkirjan kumppanuuden perustamisesta
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken
tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan
unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi.
Pöytäkirjan
teksti liitetään sen allekirjoittamisesta tehtyyn päätökseen.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               Neuvoston päätös valtuutuksesta aloittaa neuvottelut
Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman
kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai
tekemien sopimusten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan
unioniin (neuvoston asiakirja 13351/12 LIMITED).
[2]               EYVL L 327, 28.11.1997, s. 3.
[3]               Neuvoston päätös valtuutuksesta aloittaa neuvottelut
Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman
kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai
tekemien sopimusten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan
unioniin (neuvoston asiakirja 13351/12 LIMITED).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, Euroopan unionin neuvostolle Kreikan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2005/7)

text:
               15.4.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 91/4

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,
   Euroopan unionin neuvostolle Kreikan keskuspankin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Kreikan lain mukaan sama ulkopuolinen tilintarkastaja voidaan nimittää enintään neljäksi tilikaudeksi. Tästä syystä toisen nykyisen ulkopuolisen tilintarkastajan Charalambos Stathakisin toimikautta ei voida uudistaa. Kreikan keskuspankki voi säilyttää Ernst & Young (Hellas) Certified Auditor SA:n ulkopuolisena tilintarkastajanaan edellyttäen, että vastuussa olevaa osakasta vaihdellaan.

               (3)

               Kreikan keskuspankki on päättänyt, että Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA on tilikautena 2005 sen ainoa ulkopuolinen tilintarkastaja, ja EKP katsoo, että tämä yhtiö täyttää tällaiselle nimittämiselle asetetut tarpeelliset vaatimukset.

               (4)

               Ulkopuolisen tilintarkastajan olemassa olevan toimikauden tulisi jatkua ja olla uudistettavissa oleva yhden vuoden pituinen kausi,

         SUOSITTELEE
   Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA:n nimittämistä Kreikan keskuspankin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikaudeksi 2005 siten, että tätä nimittämistä tulisi voida jatkaa vuodella.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 7 päivänä huhtikuuta 2005.

         Jean-Claude TRICHET

            EKP:n puheenjohtaja


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011 , Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä vuosia 2011–2014 koskevaa Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon antamisesta

text:
               23.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/12

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011,
   Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä vuosia 2011–2014 koskevaa Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon antamisesta
   2011/C 217/04
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.

               (4)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusijalle on asetettava talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (5)

               Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuosia 2011–2014 koskevan vuoden 2011 tarkistetun lähentymisohjelmansa ja vuoden 2011 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelma sisälsi ensimmäistä kertaa uuden riippumattoman budjetista vastaavan toimiston (Office for Budget Responsibility, OBR) taloutta ja julkista taloutta koskevia ennusteita, mikä on tervetullut parannus Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipoliittiseen kehykseen.

               (6)

               Yhdistynyt kuningaskunta oli erityisen altis finanssikriisille sen laajan, maailmanlaajuisesti yhdentyneen rahoitussektorin ja kotitalouksien suuren velkamäärän vuoksi. BKT supistui 0,1 prosenttia vuonna 2008 ja 4,9 prosenttia vuonna 2009. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteutti massiivisia tukitoimia pankkisektorin hyväksi ja tarjosi poikkeuksellisesti lisälikviditeettiä koko alalle. Julkisen talouden alijäämä kasvoi kahden vuoden aikana 8,5 prosenttiyksikköä 11,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Työttömyys kasvoi 5,3 prosentista 7,6 prosenttiin vuosina 2007–2009. Neljännesvuosittainen kasvu kääntyi positiiviseksi vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä, vaikkakaan tuotanto ei ole vielä saavuttanut kriisiä edeltänyttä korkeinta tasoa. Lyhyellä aikavälillä kasvun odotetaan olevan kohtuullista yritysten investoidessa voimakkaasti ja nettoviennin piristyessä valuuttakurssin johdosta. Kasvua jarruttaa kuitenkin kotitalouksien ja valtion kulutuksen heikko tai negatiivinen kasvu. Inflaation odotetaan ylittävän selvästi 2 prosentin virallisen tavoitteen vuonna 2011, mikä heijastaa arvonlisäveron korotusta ja korkeampia tuonti- ja energiahintoja. Inflaatio hidastunee vuonna 2012. Korkea inflaatio supistaa todennäköisesti reaalituloja, sillä palkkojen nousu on vähäistä. Ennusteen kielteiset riskit liittyvät siihen, etteivät yritysten investointeja tai nettovientiä koskevat odotukset toteudu ja että jatkuvasti korkea inflaatio voi estää rahapolitiikan käytön tasapainottamaan valtion alhaisempaa kulutusta.

               (7)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen, lukuun ottamatta vuotta 2012, jonka osalta se saattaa olla hieman liian optimistinen. Lähentymisohjelmaan ei sisälly käytännesääntöjen mukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta, vaikkakin se voidaan johtaa ohjelmassa esitettyjen tavoitteiden perusteella. Julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa alijäämä 9,9 prosentista vuosina 2010–2011 1,7 prosenttiin vuosina 2015–2016. Tämä perustuu ensi sijassa menojen hillitsemiseen. Strategia on yhdenmukainen työllisyyttä tukeneista julkisen talouden vakauttamistoimenpiteistä saatujen tulosten kanssa. Lähentymisohjelman mukaan tarkoituksena on supistaa alijäämä alle 3 prosentin viitearvon neuvoston asettamaan määräaikaan eli kauteen 2014–2015 mennessä. Velkasuhde on 78,7 prosenttia kaudella 2010–2011, ja lähentymisohjelman julkista taloutta koskevien ennusteiden mukaan velkasuhde nousee 87,2 prosenttiin kauteen 2013–2014 mennessä ennen kuin se alkaa supistua hitaasti. Julkisen talouden toimet ovat keskimäärin 1,6 prosenttia kausien 2010–2011 ja 2014–2015 välillä. Tämä on hieman vähemmän kuin neuvoston joulukuussa 2009 esittämä suositus (1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen), mutta kuitenkin riittävästi ottaen huomioon, että lähtökohtana on huomattavasti odotettua alhaisempi alijäämä varainhoitovuonna 2009–2010. Parannus vastaa siten tavoitetta, jonka mukaan julkisen sektorin alijäämä supistetaan alle viitearvon viimeistään varainhoitovuonna 2014–2015. Komission tuoreimman arvion mukaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän suuria riskejä.
               Väestön ikääntymisen pitkän aikavälin kustannukset ovat EU:n keskiarvon yläpuolella ja nykyinen rahoitusasema kärjistää ikääntymisen kustannuksia. Nykyisen julkisen talouden rahoitusaseman perusteella velka nousee 128 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Jos lähentymisohjelma toteutetaan täysimääräisesti, se riittäisi kuitenkin supistamaan velkaa, mutta velka olisi kuitenkin yli 80 prosenttia vielä vuonna 2020. Vakauttamissuunnitelmiensa lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ilmoittanut pitkän aikavälin kestävyyttä tukevista toimenpiteistä; näihin toimenpiteisiin sisältyy kansaneläkeiän suunnitellun noston (65 vuodesta 66 vuoteen) varhentaminen sekä muutokset tiettyjen etuuksien ja verotettavan tulon alarajan tarkistamista koskevaan menetelmään.

               (8)

               Julkisen talouden vakauttamispolitiikan täytäntöönpano ehdotuksen mukaisesti on edelleen suuri haaste. Kestävän julkisen talouden rahoitusaseman palauttamisen kannalta on olennaista, että julkaistuista menosuunnitelmista ei poiketa. Edellyttäen, että tämä toteutuu, kasvua edistäville menoille olisi annettava etusija, sillä erityisesti liikenteen julkiset infrastruktuuri-investoinnit ovat historiallisen vähäisiä. Riittävien perusylijäämien varmistaminen lähentymisohjelman mukaisesti keskipitkällä aikavälillä parantaa julkisen talouden kestävyyttä.

               (9)

               Joustavuutensa ansiosta Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinat selvisivät suhteellisen hyvin BKT:n supistumisesta kriisin aikana. Työttömyyden kasvu on kuitenkin kohdistunut erityisesti nuoriin, sillä vuosina 2008–2010 nuorisotyöttömyys kasvoi 15 prosentista lähes 20 prosenttiin. Nuorten heikot työllistymismahdollisuudet liittyvät yleisempiin ja rakenteellisiin puutteisiin ammattitaidossa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa niiden 18–24-vuotiaiden osuus, jotka keskeyttävät koulunkäyntinsä, on 15,7 prosenttia eli EU:n keskiarvoa (14,4 prosenttia) suurempi. Vaikkakin korkean pätevyystason saavuttaneiden 25–64-vuotiaiden osuus on erityisen suuri Yhdistyneessä kuningaskunnassa, keskiasteen pätevyystasossa on heikkouksia, sillä tähän ryhmään kuuluvien osuus on EU:n keskiarvon alapuolella. Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinoiden toinen suuri haaste on työttömissä kotitalouksissa elävien lasten huomattava osuus eli 17,5 prosenttia. Tämä on korkein luku EU:ssa, jossa keskiarvo on 10,2 prosenttia. Ongelma on erityisen vaikea yksinhuoltajatalouksissa. Tämä johtuu heikoista taloudellisista kannusteista ja kohtuuhintaisten lastenhoitomahdollisuuksien puutteesta. Yli 32 prosenttia, joilla on lapsia hoidettavanaan eivät käy töissä tai työskentelevät osa-aikaisesti hoitopalvelujen puutteen vuoksi (tämä osuus on 4 prosenttiyksikköä korkeampi kuin EU:n keskiarvo).

               (10)

               Asuntojen hinnat nousivat voimakkaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa finanssikriisiä edeltäneen vuosikymmenen aikana. Hinnat laskivat jyrkästi kun finanssikriisi alkoi, mutta ne ovat sittemmin kääntyneet nousuun ja ovat korkeammalla kuin koskaan. Asuntokauppojen määrä putosi ja niiden määrä on edelleen alhainen. Asuntohintojen nousun johdosta kotitalouksien velka kasvoi huomattavasti ja kotitalouksien kulutus lisääntyi kestämättömällä tavalla finanssikriisiä edeltäneen vuosikymmenen aikana. Asuntokauppojen määrän jyrkkä lasku merkitsi niihin liittyvien verotulojen supistumista vastaavasti, mikä heikensi maan julkisen talouden rahoitusasemaa. Asuntomarkkinoiden heikkoudet ovat osasyy Yhdistyneen kuningaskunnan suuriin asumistukimenoihin ja siihen, että huomattava osa väestöstä asuu valtion tukemissa asunnoissa. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut alustavasti uudistavansa kaavoitusjärjestelmäänsä ja tarkistavansa asuntolainoja koskevaa sääntelyä. Ottaen huomioon tämän haasteen merkityksen kaikille Yhdistyneen kuningaskunnan talouden sektoreille näiden toimenpiteiden pohjalta olisi laadittava kattavampi uudistuspaketti, jossa käsitellään muun muassa asuntolainamarkkinoita ja kiinteistöverotusta mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi.

               (11)

               Yksityisten sijoitusten elpymisellä olisi keskeinen tehtävä talouden tasapainottamisessa niin, että yksityisen kulutuksen merkitys vähenisi, ja tuottavuuden parantamisessa. Tutkimukset osoittavat, että luotonsaanti ja kustannukset ovat merkittävä este yksityisen sektorin investoinneille ja laajentumissuunnitelmille, erityisesti pankkirahoitukseen tukeutuvien pienten yritysten kannalta. Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) luottojen vuosikasvu on ollut negatiivinen vuoden 2009 loppupuolelta alkaen ja luotonanto pienille yrityksille on supistunut vielä jyrkemmin. Vaikka viitekorkoerot näyttävät vakautuneen keskisuurten yritysten osalta, ne ovat kasvaneet jonkin verran pienyritysten osalta. Yhdistynyt kuningaskunta on vastikään toteuttanut joukon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa pk-yritysten rahoituksen saantia, mukaan lukien valtion tukemat investointivälineet ja maan pankkien kanssa tehty sopimus, jonka mukaan pankkien on lisättävä pk-yritysten bruttoluotonantoa. On myös tärkeää tunnistaa kysyntään liittyvät haasteet; yritysten on omalta osaltaan osoitettava kiinnostusta järjestelmiin, jotka on saatettu niiden saataville. Jotta löydettäisiin ratkaisu, joka toimii ilman valtion säännöllistä väliintuloa, tarvitaan lisäuudistus, jolla pyritään parantamaan pankkisektorin kilpailukykyä ja helpottamaan sellaisten markkinoiden luomista, joilla pk-yritykset voivat saada muuta kuin pankkien myöntämää rahoitusta.

               (12)

               Komissio on arvioinut lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Se katsoo, että ohjelmissa asetetaan tavoitteeksi kattavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on supistaa alijäämää, ja kannustaa hallitusta toteuttamaan kyseiset suunnitelmat. Lisätoimia olisi toteutettava myös asuntomarkkinoiden uudistamiseksi, nuorisotyöttömyyden ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi, työttömissä kotitalouksissa asuvien lasten tilanteen ratkaisemiseksi ja yksityisen sektorin luotonsaannin parantamiseksi.

               (13)

               Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2011 tarkistetun lähentymisohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto (3) on esitetty erityisesti alla olevissa suosituksissa. Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät,

         SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2011–2012 toimia, joilla se

               1.

               panee täytäntöön julkisen talouden vakauttamisen niin, että tavoitteena on 6,2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuosina 2012–2013 neuvoston liiallisen alijäämän korjaamista koskevien suositusten kanssa, ja saattaa korkean julkisen velkaantumisasteen laskusuuntaan siten, että liiallinen alijäämä saataisiin korjattua ohjelmakauden päättymiseen mennessä; varmistaa, ettei kunnianhimoisista menovähennystavoitteista poiketa ja vahvistaa näin pitkän aikavälin kestävyyttä; ja edellyttäen, että tämä toteutuu, asettaa etusijalle kasvua edistävät menot;

               2.

               laatii uudistusohjelman, jolla puututaan julkiseen talouteen, rahoitussektoriin ja koko talouteen epävakautta luovaan asuntojen hintasykliin, jotta voitaisiin lievittää asuntojen kohtuuhintaisuuteen ja valtiontukien tarpeeseen liittyviä ongelmia; harkittavaksi voitaisiin ottaa laaja joukko toimenpiteitä ja toimintapolitiikan välineitä, kuten finanssialan sääntelyn, asuntolainamarkkinoiden, kiinteistöveron ja kaavoitusjärjestelmän uudistukset liiallisen volatiliteetin ehkäisemiseksi;

               3.

               ryhtyy vuoden 2012 loppuun mennessä toimiin varmistaakseen, että suurempi osa nuorista tulee työmarkkinoille riittävin taidoin ja parantaakseen niiden 18–24-vuotiaiden työllistettävyyttä, jotka ovat keskeyttäneet koulutuksen ilman ammattipätevyyttä; puuttuu ammattitaitoa koskevin puutteisiin lisäämällä keskitason koulutuksen suorittaneiden henkilöiden määrää työvoimamarkkinoiden tarpeiden mukaisesti;

               4.

               ryhtyy nykyiseen talousarvioon sisältyvien toimien ohella toimenpiteisiin työttömien kotitalouksien määrän vähentämiseksi keskittymällä erityisesti niihin, jotka ovat työttömiä hoitovelvollisuuksien johdosta, mukaan lukien yksinhuoltajat;

               5.

               panee täytäntöön jo ilmoitetut toimet ja jatkaa työtä, jolla parannetaan yksityissektorin ja erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksia hankkia pankkien ja muiden kuin pankkien myöntämää rahoitusta tunnistaen mahdolliset kysyntään liittyvät haasteet; edistää kilpailua pankkisektorilla ja tutkii markkinaehtoisia keinoja, joilla parannetaan muuta kuin pankkien rahoitusta, kuten riskipääomaa ja julkisen sektorin lainamarkkinoiden velkainstrumentteja.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetään voimassa vuonna 2011 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/308/EU (EUVL L 138, 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Lausunto, jota tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdassa.