               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kyseisen jäsenvaltion Euroopan unionista eroamiseen sovellettavia yksityiskohtaisia määräyksiä koskevan sopimuksen tekemiseksi 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen täydentämisestä

               PERUSTELUT

               1.
                     EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaan jäsenvaltio voi valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti päättää erota unionista ja – jos se niin päättää – ilmoittaa aikomuksestaan Eurooppa-neuvostolle. Unioni neuvottelee ja tekee kyseisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen eroamiseen sovellettavista yksityiskohtaisista määräyksistä Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen perusteella ja ottaen huomioon puitteet, jotka sääntelevät kyseisen valtion myöhempiä suhteita unioniin.

                  Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä.

                  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 2017 suuntaviivat, joissa määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen puitteet sekä vahvistetaan yleiset periaatteet, joita unioni noudattaa neuvotteluissa.

                  Euroopan parlamentti antoi 5. huhtikuuta 2017 päätöslauselman neuvottelujen aloittamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tämän ilmoitettua aikomuksestaan erota Euroopan unionista.

                  Neuvosto antoi 22. toukokuuta 2017 luvan aloittaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelut sopimuksesta, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan sen eroamiseen Euroopan unionista, ja hyväksyi ohjeet sopimuksen neuvottelemista varten, jäljempänä ’22. toukokuuta 2017 annettu neuvoston päätös’.

                  Neuvottelut aloitettiin 19. kesäkuuta 2017. Eurooppa-neuvoston suuntaviivojen ja neuvoston neuvotteluohjeiden mukaisesti neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa keskityttiin kansalaisten oikeuksiin, taloudelliseen selvitysratkaisuun, Irlannin saarta koskeviin kysymyksiin, muihin eroon liittyviin asioihin sekä erosopimuksen hallinnointiin.

                  Euroopan parlamentti antoi 3. lokakuuta 2017 päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen tilanteesta.

                  Eurooppa-neuvosto totesi 20. lokakuuta 2017, että neuvotteluissa oli tapahtunut edistymistä, ja kehotti jatkamaan työtä saavutetun lähentymisen vakiinnuttamiseksi ja neuvottelujen edistämiseksi siten, että niiden toiseen vaiheeseen voidaan siirtyä mahdollisimman pian. Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota unionin neuvottelijana aloittamaan sisäiset valmistelevat keskustelut muun muassa mahdollisista siirtymäjärjestelyistä.

                  Euroopan parlamentti antoi 13. joulukuuta 2017 päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen tilanteesta.

               Ottaen huomioon

               –suosituksen, jonka komissio esittää 8. joulukuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä
                  1
               , ja

               –Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen neuvottelijoiden 8. joulukuuta 2017 antaman yhteisen raportin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta erosta Euroopan unionista SEU-sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen ensimmäisen vaiheen edistymisestä, johon komission suositus perustuu,

               Eurooppa-neuvosto pani 15. joulukuuta 2017 merkille neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutetun edistymisen ja katsoi sen olevan riittävää, jotta voidaan siirtyä toiseen vaiheeseen, jossa käsitellään siirtymäkautta ja myöhempiä suhteita säänteleviä puitteita. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota unionin neuvottelijana ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa saattamaan Eurooppa-neuvoston 29. huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaisesti päätökseen työn kaikissa eroamiseen liittyvissä kysymyksissä, myös muissa kuin ensimmäisessä vaiheessa käsitellyissä, vakiinnuttamaan saadut tulokset ja aloittamaan erosopimuksen asiaankuuluvien osien laatimisen. Se korosti myös, että toisen vaiheen neuvotteluissa voidaan edistyä ainoastaan sillä edellytyksellä, että kaikkia ensimmäisessä vaiheessa tehtyjä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin ja että ne viedään sellaisenaan lainsäädäntöön mahdollisimman nopeasti.

                  Kun otetaan huomioon Irlannin saareen liittyvien kysymysten erityisluonne, neuvottelujen toisessa vaiheessa olisi jatkettava erillisessä osassa niihin yksityiskohtaisiin järjestelyihin liittyvää työtä, joiden avulla saatetaan voimaan yhteisessä raportissa esitetyt periaatteet ja sitoumukset, joista osa voitaisiin sisällyttää erosopimukseen ja osa myöhempiä suhteita säänteleviin puitteisiin.

               •Perusoikeudet

                  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa todetaan, että unioni tunnustaa oikeudet, vapaudet ja periaatteet, jotka esitetään Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jolla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla. Sen lisäksi perusoikeudet, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä, ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta.

                  Nämä oikeudet, vapaudet ja periaatteet turvataan edelleen täysimääräisesti unionissa sekä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävässä neuvotteluprosessissa, mahdolliset siirtymäjärjestelyt mukaan lukien, että Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista.

               2.OIKEUSPERUSTA

               •Oikeusperusta

               Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Näin ollen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artikla muodostaa oikeusperustan erosopimuksesta neuvottelemiselle ja sen tekemiselle. Siirtymäjärjestelyt voidaan vahvistaa ainoastaan erosopimuksessa.

               On syytä muistaa, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklaa sovelletaan myös Euroopan atomienergiayhteisöön.

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklassa viitataan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut ja jossa nimetään unionin neuvottelija. Neuvoston päätös, jolla täydennetään 22. toukokuuta 2017 annettua neuvoston päätöstä, hyväksytään samaa menettelyä noudattaen.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvotellaan sopimus, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan sen eroamiseen Euroopan unionista. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jossa nimetään unionin neuvottelija ja jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut. Neuvoston päätös on asianmukainen väline 22. toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen täydentämistä varten.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tämän suosituksen ei odoteta aiheuttavan välittömiä vaikutuksia talousarvioon neuvotteluprosessin osalta. On syytä muistaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla tehtävän sopimuksen talousarviovaikutukset esitetään pääpiirteittäin erosopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä koskevien ehdotusten yhteydessä.

               4.LISÄTIEDOT

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Neuvoston päätöstä koskevan suosituksen 1 artiklalla täydennetään 22. toukokuuta 2017 annettua neuvoston päätöstä, jotta komissiolle voidaan antaa valtuudet neuvotella niiden neuvottelujen yhteydessä, joita se käy Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimuksesta, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan sen eroamiseen Euroopan unionista, kaikista muista jäljellä olevista kysymyksistä, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan hallittuun eroon ja mahdollisiin siirtymäjärjestelyihin.

               •Päätöksen ja sen liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden julkistaminen

                  Samoin kuin aiemmissa neuvotteluohjeissa, komissio ehdottaa, että neuvosto julkistaa päätöksen, jolla täydennetään 22. toukokuuta 2017 annettua neuvoston päätöstä, jossa annetaan komissiolle lupa aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimuksesta, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan kyseisen jäsenvaltion eroamiseen Euroopan unionista, sekä päätöksen liitteessä esitetyt täydentävät neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kyseisen jäsenvaltion Euroopan unionista eroamiseen sovellettavia yksityiskohtaisia määräyksiä koskevan sopimuksen tekemiseksi 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen täydentämisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon perussopimukset ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston suuntaviivat,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 29 päivänä huhtikuuta 2017 suuntaviivat, joissa määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen puitteet sekä vahvistetaan yleiset periaatteet, joita unioni noudattaa neuvotteluissa.

               (2)Neuvosto antoi 22 päivänä toukokuuta 2017 luvan aloittaa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelut sopimuksesta, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan sen eroamiseen Euroopan unionista, ja hyväksyi ohjeet sopimuksen neuvottelemista varten.

               (3)Neuvottelut aloitettiin 19 päivänä kesäkuuta 2017.

               (4)Euroopan parlamentti antoi 3 päivänä lokakuuta 2017 päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen tilanteesta.

               (5)Eurooppa-neuvosto totesi 20 päivänä lokakuuta 2017, että neuvotteluissa oli tapahtunut edistymistä, ja kehotti jatkamaan työtä saavutetun lähentymisen vakiinnuttamiseksi ja neuvottelujen edistämiseksi siten, että niiden toiseen vaiheeseen voidaan siirtyä mahdollisimman pian. Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota unionin neuvottelijana aloittamaan sisäiset valmistelevat keskustelut muun muassa mahdollisista siirtymäjärjestelyistä.

               (6)Komissio suositti 8 päivänä joulukuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä, että Eurooppa-neuvosto toteaisi, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallittua eroamista Euroopan unionista koskevien neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa on edistytty riittävästi, jotta voidaan siirtyä neuvottelujen toiseen vaiheeseen. Komissio myös totesi olevansa valmis aloittamaan välittömästi siirtymäjärjestelyjen valmistelun, jos Eurooppa-neuvosto niin päättäisi.

               (7)Komission suositus perustui Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen neuvottelijoiden 8 päivänä joulukuuta 2017 antamaan yhteiseen raporttiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta erosta Euroopan unionista SEU-sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen ensimmäisen vaiheen edistymisestä.

               (8)Euroopan parlamentti antoi 13 päivänä joulukuuta 2017 päätöslauselman Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen tilanteesta.

               (9)Eurooppa-neuvosto pani 15 päivänä joulukuuta 2017 merkille neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutetun edistymisen ja katsoi sen olevan riittävää, jotta voidaan siirtyä neuvottelujen toiseen vaiheeseen, jossa käsitellään siirtymäkautta ja myöhempiä suhteita säänteleviä puitteita. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota unionin neuvottelijana ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa saattamaan Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaisesti päätökseen työn kaikissa eroamiseen liittyvissä kysymyksissä, myös muissa kuin ensimmäisessä vaiheessa käsitellyissä, ja vakiinnuttamaan saadut tulokset erityisesti aloittamalla erosopimuksen asiaankuuluvien osien laatimisen. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota esittämään tätä varten tarvittavat suositukset ja neuvostoa hyväksymään siirtymäjärjestelyjä koskevat täydentävät neuvotteluohjeet.

               (10)Sen vuoksi on tarpeen täydentää 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen liitteessä esitettyjä neuvotteluohjeita.

               (11)Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklaa sovelletaan myös Euroopan atomienergiayhteisöön,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissio neuvottelee unionin puolesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimuksesta, jonka yksityiskohtaisia määräyksiä sovelletaan kyseisen jäsenvaltion eroamiseen Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, ottaen huomioon kyseisen valtion myöhempiä suhteita unioniin sääntelevät puitteet, Eurooppa-neuvoston antamat suuntaviivat ja 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen liitteessä vahvistetut neuvotteluohjeet, sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä tämän päätöksen liitteessä esitetyillä neuvotteluohjeilla.

                  2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel20.12.2017
            COM(2017) 830 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kyseisen jäsenvaltion Euroopan unionista eroamiseen sovellettavia yksityiskohtaisia määräyksiä koskevan sopimuksen tekemiseksi 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen täydentämiseksi

               LIITE

                  Täydentävät ohjeet sopimuksen neuvottelemiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sen eroamiseen Euroopan unionista sovellettavista yksityiskohtaisista määräyksistä

               1.Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen ja neuvoston 22 päivänä toukokuuta 2017 antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa keskityttiin kansalaisten oikeuksiin, taloudelliseen selvitysratkaisuun, Irlannin saarta koskeviin kysymyksiin, muihin eroon liittyviin asioihin sekä erosopimuksen hallinnointiin.

               2.Eurooppa-neuvosto totesi 20 päivänä lokakuuta 2017, että neuvotteluissa oli tapahtunut edistymistä, ja kehotti jatkamaan työtä saavutetun lähentymisen vakiinnuttamiseksi ja neuvottelujen edistämiseksi siten, että niiden toiseen vaiheeseen voidaan siirtyä mahdollisimman pian. Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota unionin neuvottelijana aloittamaan sisäiset valmistelevat keskustelut muun muassa mahdollisista siirtymäjärjestelyistä.

               3.Ottaen huomioon

               –suosituksen, jonka komissio esittää 8 päivänä joulukuuta 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä
                  1
               , ja

               –Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen neuvottelijoiden 8 päivänä joulukuuta 2017 antaman yhteisen raportin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta erosta Euroopan unionista SEU-sopimuksen 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen ensimmäisen vaiheen edistymisestä, johon komission suositus perustuu,

               Eurooppa-neuvosto pani 15 päivänä joulukuuta 2017 merkille neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutetun edistymisen ja katsoi sen olevan riittävää, jotta voidaan siirtyä toiseen vaiheeseen, jossa käsitellään siirtymäkautta ja myöhempiä suhteita säänteleviä puitteita.

               4.Eurooppa-neuvosto teki myös selväksi, että toisen vaiheen neuvotteluissa voidaan edistyä ainoastaan sillä edellytyksellä, että kaikkia ensimmäisessä vaiheessa tehtyjä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin ja että ne viedään sellaisenaan lainsäädäntöön mahdollisimman nopeasti. Neuvottelujen toisessa vaiheessa olisi myös päästävä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kokonaisvaltaiseen yhteisymmärrykseen sen myöhempiä suhteita unioniin sääntelevistä puitteista. Sitä varten tarvitaan Eurooppa-neuvoston täydentäviä suuntaviivoja.

               5.Tässä asiakirjassa esitetyt neuvotteluohjeet on tarkoitettu neuvottelujen toista vaihetta varten. Näin ollen ne täydentävät 22 päivänä toukokuuta 2017 annettuja ensimmäisiä neuvotteluohjeita. Neuvottelujen seuraavassa vaiheessa sovelletaan edelleen täysimääräisesti Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamia suuntaviivoja sekä neuvoston 22 päivänä toukokuuta 2017 hyväksymissä neuvotteluohjeissa esitettyjä neuvotteluihin liittyviä yleisiä periaatteita ja järjestelyjä, jotka koskevat muun muassa erosopimuksen, myös siihen sisältyvien siirtymäjärjestelyistä annettujen määräysten, ja tulevien puitteiden alueellista soveltamisalaa. Sen vuoksi näissä neuvotteluohjeissa olisi ensimmäisten ohjeiden tavoin noudatettava täysimääräisesti Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen 4 ja 24 kohtaa erityisesti Gibraltarin osalta.

               6.Kun otetaan huomioon Irlannin saareen liittyvien kysymysten erityisluonne, neuvottelujen toisessa vaiheessa olisi jatkettava erillisessä osassa niihin yksityiskohtaisiin järjestelyihin liittyvää työtä, joiden avulla saatetaan voimaan yhteisessä raportissa esitetyt periaatteet ja sitoumukset, joista osa voitaisiin sisällyttää erosopimukseen ja osa myöhempiä suhteita säänteleviin puitteisiin.

               I.Kysymykset, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan hallittuun eroon Euroopan unionista

               7.Eurooppa-neuvoston 15 päivänä joulukuuta 2017 antamien suuntaviivojen ja neuvoston 22 päivänä toukokuuta 2017 antamaan päätökseen liitettyjen neuvotteluohjeiden, sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä näillä neuvotteluohjeilla, mukaisesti on tarpeen saattaa päätökseen työ kaikissa eroamiseen liittyvissä kysymyksissä, myös muissa kuin ensimmäisessä vaiheessa käsitellyissä.

               8.Lisäksi neuvottelujen, mukaan luettuina niiden ensimmäisen vaiheen, tulokset olisi vietävä lainsäädäntöön neuvottelujen toisessa vaiheessa, ja niitä olisi tarvittaessa mukautettava vastaamaan jäljempänä mainittuja siirtymäjärjestelyjä. Kuten ensimmäisissä neuvotteluohjeissa todetaan, erosopimuksessa olisi muistutettava, että eroamispäivästä alkaen unionin lainsäädäntöä lakataan soveltamasta niihin merentakaisiin maihin ja alueisiin, joilla on erityiset suhteet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan
                  2
               , ja Euroopassa sijaitseviin alueisiin, joiden suhteista ulkovaltoihin Yhdistynyt kuningaskunta huolehtii, ja joihin sovelletaan perussopimuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan nojalla.

               II.Siirtymäjärjestelyt

               9.Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamissa suuntaviivoissa vahvistetaan yleiset perusperiaatteet, joita sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa mahdollisesti tehtävään sopimukseen ja mahdollisiin siirtymäjärjestelyihin:

               –Mahdollisen sopimuksen on perustuttava oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainoon ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin.

               –Sisämarkkinoiden yhtenäisyyden säilyttäminen sulkee pois alakohtaiseen toimintamalliin perustuvan osallistumisen.

               –Unionin ulkopuolisilla mailla ei ole samoja velvollisuuksia kuin jäsenillä eivätkä ne voi nauttia samoista oikeuksista ja eduista kuin jäsenet.

               –Sisämarkkinoiden neljä vapautta ovat jakamattomia, eikä unionin säännöstöstä voi poimia parhaita paloja.

               –Unioni säilyttää riippumattomuutensa niin päätöksenteossaan kuin Euroopan unionin tuomioistuimen aseman suhteen. Eurooppa-neuvoston 15 päivänä joulukuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaan tällä tarkoitetaan etenkin Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa.

               10.Näiden keskeisten periaatteiden lisäksi Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamissa suuntaviivoissa esitetään mahdollisia siirtymäjärjestelyjä koskevat erityiset edellytykset. Neuvotteluissa voidaan pyrkiä päättämään siirtymäjärjestelyistä, jotka ovat unionin edun mukaisia, ja tarvittaessa määrittää sillat kohti myöhempiä suhteita säänteleviä puitteita neuvotteluissa tapahtuneen edistymisen mukaisesti siinä määrin kuin tämä on tarpeen ja oikeudellisesti mahdollista. Mahdollisten siirtymäjärjestelyjen on oltava selkeästi määritellyt ja ajallisesti tarkoin rajoitetut, ja niihin on sovellettava tehokkaita täytäntöönpanomekanismeja.

               11.Nämä täydentävät neuvotteluohjeet perustuvat Eurooppa-neuvoston 15 päivänä joulukuuta 2017 antamissa suuntaviivoissa vahvistettuihin periaatteisiin ja edellytyksiin, joita kehitetään ohjeissa edelleen.

               12.Mahdollisten erosopimukseen sisältyvien siirtymäjärjestelyjen tulisi suuntaviivojen mukaisesti kattaa unionin koko säännöstö, Euratomiin liittyvät kysymykset mukaan luettuina. Sen estämättä, mitä näiden neuvotteluohjeiden 17 kohdassa säädetään, unionin säännöstöä olisi sovellettava Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa niin kuin se olisi edelleen jäsenvaltio. Kaikkia unionin säännöstöön tehtäviä muutoksia olisi sovellettava automaattisesti myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa siirtymäkauden ajan. Säädöksiin, jotka on annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla ja jotka koskevat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta ja sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ennen sen eroamista, olisi sovellettava perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan (N:o 21) 4 a artiklaa myös siirtymäkauden ajan. Yhdistyneen kuningaskunnan ei kuitenkaan pitäisi enää voida käyttää pöytäkirjan N:o 21 mukaista oikeuttaan päättää osallistua muihin kuin pöytäkirjan 4 a artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.

               13.Näiden siirtymäjärjestelyjen alaan kuuluvalla unionin lainsäädännöllä olisi siirtymäkauden ajan oltava Yhdistyneessä kuningaskunnassa samat oikeusvaikutukset kuin unionissa.

               14.Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaisesti on syytä muistaa myös, että unionista eroamispäivänsä jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta ei enää voi soveltaa sopimuksia, jotka unioni on tehnyt tai jotka jäsenvaltiot ovat tehneet unionin puolesta tai jotka unioni ja jäsenvaltiot ovat tehneet yhdessä. Jos se on unionin edun mukaista, unioni voi myös harkita, olisiko mahdollista sopia järjestelyistä, joiden nojalla nämä sopimukset pysyisivät voimassa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta myös siirtymäkauden ajan, ja miten tämä olisi tehtävä. Yhdistyneen kuningaskunnan ei kuitenkaan pitäisi enää osallistua minkään kyseisillä sopimuksilla perustettujen elinten toimintaan.

               15.Eurooppa-neuvoston 15 päivänä joulukuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaisesti mahdollisissa siirtymäjärjestelyissä edellytetään Yhdistyneen kuningaskunnan osallistuvan tulliunioniin ja sisämarkkinoihin (kaikkien neljän vapauden osalta) siirtymäkauden ajan. Yhdistyneen kuningaskunnan olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sisämarkkinoiden ja tulliunionin yhtenäisyyden säilyttämiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan olisi edelleen noudatettava EU:n kauppapolitiikkaa. Sen olisi erityisesti varmistettava, että sen tulliviranomaiset hoitavat edelleen EU:n tulliviranomaisille kuuluvia tehtäviä muun muassa kantamalla yhteiseen tullitariffiin perustuvat tullimaksut ja suorittamalla kaikki unionin lainsäädännön mukaiset tarkastukset rajoilla suhteessa muihin kolmansiin maihin.

               16.Eurooppa-neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2017 antamien suuntaviivojen ja 22 päivänä toukokuuta 2017 antamien ensimmäisten neuvotteluohjeiden mukaisesti unionin säännöstön voimassaolon jatkaminen rajoitetuksi ajaksi edellyttää unionin olemassa olevien sääntely-, talousarvio-, valvonta-, oikeuslaitos- ja täytäntöönpanovälineiden ja -rakenteiden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta mukaan luettuna.

               17.Unionin säännöstön Yhdistyneeseen kuningaskuntaan soveltamisen osalta erosopimuksessa olisi sen vuoksi säilytettävä siirtymäkauden ajan unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen toimivalta (erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen täysi toimivalta) suhteessa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja sen luonnollisiin ja oikeushenkilöihin. Eurooppa-neuvoston 15 päivänä joulukuuta 2017 antamien suuntaviivojen mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei kuitenkaan enää osallistu unionin toimielinten toimintaan eikä nimitä tai valitse jäseniä niihin eikä myöskään osallistu unionin elinten, toimistojen ja virastojen päätöksentekoon eikä hallinnointiin.

               18.Rajoittamatta 17 kohdan soveltamista Yhdistynyttä kuningaskuntaa voitaisiin siirtymäkauden aikana pyytää osallistumaan, ilman äänioikeutta, pysyvien valiokuntien tai komission asiantuntijaryhmien ja muiden vastaavien elinten tai sellaisten virastojen, toimistojen ja elinten kokouksiin, joissa jäsenvaltiot ovat edustettuina, silloin kun

               –keskustelussa käsitellään yksittäisiä säädöksiä, jotka osoitetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle tai Yhdistyneen kuningaskunnan luonnollisille tai oikeushenkilöille, tai

               –Yhdistyneen kuningaskunnan läsnäolo on välttämätöntä unionin kannalta, jotta unionin säännöstöä voidaan panna tuloksellisesti täytäntöön siirtymäkauden ajan.

               19.Erosopimuksessa olisi määriteltävä tällaisen poikkeuksellisen osallistumisen tarkat ehdot ja selkeät puitteet.

               20.Lisäksi olisi päätettävä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista (suurimmat sallitut saaliit) siirtymäkauden aikana koskevista erityisjärjestelyistä, jotka ovat 17 ja 18 kohdan mukaiset.

               21.Siirtymäjärjestelyjä olisi sovellettava päivästä, jona erosopimus tulee voimaan, ja niiden olisi päätyttävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Lueteltu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II olevan luettelon 12 viimeisessä luetelmakohdassa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Yhteinen suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta Euroopan komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aloittaa neuvottelut ja käydä neuvotteluja uudistetusta assosiaatiosopimuksesta Chilen kanssa
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Chile teki Etelä-Amerikan maista ensimmäisenä assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, EU:n kanssa. Sopimus sisältää politiikkaa, yhteistyötä ja kauppaa koskevia määräyksiä. Sitä sovellettiin väliaikaisesti 1. helmikuuta 2003 alkaen, kunnes se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2005.

               Sopimuksen täytäntöönpano on edennyt hyvin, ja sillä on täysin toimivat institutionaaliset puitteet. Sopimus on osaltaan vahvistanut EU:n ja Chilen, jäljempänä ’osapuolet’, suhteita ja avannut tietä uusille yhteistyöaloille ja uusia politiikan aloja koskeville vuoropuheluille. Kaupan osalta sopimukseen sisältyy vapaakauppasopimus, joka on edistänyt kahdenvälisen kaupan ja investointien voimakasta kasvua.

               EU:n ja Chilen johtajat sopivat Santiagossa 26. ja 27. tammikuuta 2013 järjestetyn EU–CELAC-huippukokouksen yhteydessä pitämässään kokouksessa, että niiden olisi tarkasteltava mahdollisuuksia uudistaa kymmenen vuoden ajan sovellettua sopimusta. Kuudes EU–Chile-assosiaationeuvosto hyväksyi huhtikuussa 2015 yhteisen työryhmän perustamisen sopimuksen uudistamista varten. Työryhmän oli tarkoitus tehdä selvitystyötä ja arvioida tavoitetasoa neuvottelujen aloittamiseksi sopimuksen uudistamisesta kaikilla aloilla. Työryhmä jaettiin kahteen alaryhmään, joista yksi tarkasteli poliittisia ja yhteistyötä koskevia kysymyksiä ja toinen kauppaan liittyviä asioita. Alaryhmät päättivät työnsä 31.tammikuuta 2017 kokoontuneen 14. EU–Chile-assosiaatiokomitean yhteydessä.

               Uudistetun sopimuksen on tarkoitus luoda puitteet EU:n ja Chilen suhteille politiikkaa, turvallisuutta, alakohtaista yhteistyötä ja kauppaa koskevissa asioissa. Tärkein poliittinen tavoite on syventää EU:n ja Chilen suhteita laatimalla uusi, kokonaisvaltainen sopimus, joka korvaa voimassa olevan sopimuksen, laajentaa sen soveltamisalaa ja kuvastaa uusia kahdenvälisiä ja maailmanlaajuisia poliittisia ja taloudellisia haasteita. Uudistamisprosessissa olisi hyödynnettävä nykyisen sopimuksen täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia ja otettava huomioon EU:n integraatioprosessin syventyminen ja uusien jäsenvaltioiden liittyminen EU:hun sekä EU:n ja Chilen muuttuva asema kansainvälisissä yhteyksissä.

               Maailmassa on myös tapahtunut merkittäviä kauppapoliittisia muutoksia, ja osapuolet ovat tehneet kolmansien osapuolten kanssa erittäin kunnianhimoisia ja kattavia sopimuksia, jotka menevät paljon pidemmälle kuin EU:n ja Chilen vapaakauppasopimuksen määräykset.

               Työryhmässä käydyt alustavat keskustelut auttoivat sellaisten tekijöiden määrittelyssä, jotka olisi otettava huomioon uudistamisprosessissa. Työryhmässä saavutettiin alustava yhteisymmärrys uuden sopimuksen politiikkaa ja yhteistyötä koskevan osan mahdollisesta rakenteesta ja soveltamisalasta. Työryhmä auttoi myös yksilöimään molemmille tärkeitä mahdollisia tulevaisuuden yhteistyöaloja asettaen painopisteeksi EU:n ja Chilen kansainvälisen yhteistyön jatkamisen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               Kauppaa koskevassa selvitystyössä tarkasteltiin soveltamisalaa ja tavoitetasoa, jonka osapuolet voisivat saavuttaa sopimuksen kauppaa koskevan osan kokonaisvaltaisen uudistamisen yhteydessä. Yhteiseksi tavoitteeksi vahvistui kahdenvälisten kauppa- ja investointisuhteiden puitteiden kunnianhimoinen kehittäminen nykyisen sopimuksen pohjalta ja edeten WTO-sitoumuksia pidemmälle. Neuvotteluissa olisi otettava huomioon viimeisimmät osapuolten neuvottelemat ja tekemät kauppasopimukset ja varmistettava täydentävyys ja johdonmukaisuus näiden neuvottelujen ja sopimusten suhteen.

                  Uudistetulla sopimuksella olisikin vapautettava mahdollisimman paljon tavaroiden ja palvelujen kauppaa, investointeja ja pääsyä julkisten hankintojen markkinoille. Sillä olisi varmistettava korkeatasoinen teollis- ja tekijänoikeuksien suoja ja täytäntöönpano, mukaan lukien maantieteelliset merkinnät. Lisäksi sillä olisi laajennettava voimassa olevien kauppaa koskevien määräysten soveltamisalaa antamalla määräyksiä tullien ulkopuolisista kaupan esteistä ja muista sääntelyyn liittyvistä asioista sekä sääntöihin perustuvista seikoista. Uudistetussa sopimuksessa olisi varmistettava osapuolten oikeus pyrkiä oikeutettuihin julkiseen politiikkaan liittyviin tavoitteisiin millä tahansa alalla. Sillä olisi myös saatava aikaan edistystä kysymyksissä, jotka liittyvät esimerkiksi kauppaan ja kestävään kehitykseen, kauppaan sukupuolinäkökulmasta sekä kauppaan pk-yritysten näkökulmasta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Suositus on linjassa EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian kanssa, jonka perusteella pyritään muun muassa syventämään suhteita Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibian alueeseen solmimalla kahdenvälisiä kumppanuuksia.

               Suositus on myös linjassa tiedonannon Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa kanssa, jossa korostetaan tarvetta edistää EU:n kahdenvälisiä suhteita, jotta saadaan aikaan työpaikkoja ja kasvua poistamalla kaupan ja investointien esteitä kattavasti ja samalla turvataan EU:n korkeatasoinen sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu sekä edistetään muita toimintapoliittisia tavoitteita, mukaan lukien kestävä kehitys ja pk-yritysten erityistarpeet. ”Kaikkien kauppa” -strategian mukaan komissio aikoo pyytää neuvotteluohjeita sopimuksen uudistamiseksi onnistuneen selvitystyön pohjalta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Suositus on vuonna 2011 hyväksytyn muutossuunnitelman mukainen. Muutossuunnitelma muodostaa perustan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikalle EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Chile ei enää saa EU:n kahdenvälistä kehitysapua, vaan yhteistyöhön on haettu uutta mallia, jonka perustana ovat kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Suositus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 ja 4 kohtaan.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Sopimuksen tarkoituksena on parantaa EU:n ja Chilen nykyistä assosiaatiota. Tämän vuoksi toimet on toteutettava EU:n tasolla.

               Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan, ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.

               •Suhteellisuusperiaate

               Suosituksessa neuvoston päätökseksi luvan antamisesta komissiolle ja ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäljempänä ’korkea edustaja’, uudistetun sopimuksen neuvottelemiseen Chilen kanssa ei mennä pidemmälle kuin tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen tai asianmukaista.

               Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kauppaa koskevissa asioissa on harkittu kaikkia järkeviä toimintavaihtoehtoja kyseisten toimenpiteiden todennäköisen tuloksellisuuden arvioimiseksi, kuten vaikutustenarviointiraportissa yksityiskohtaisesti kuvataan.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ulkopuolinen konsultti teki vuonna 2012 jälkiarvioinnin sopimuksen kauppaa koskevan osan taloudellisista vaikutuksista. Tarkemmat tiedot esitetään tähän suositukseen liitetyssä vaikutustenarviointiraportissa.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Komissio järjesti 8. kesäkuuta ja 8. syyskuuta 2016 välisenä aikana internetissä julkisen kuulemisen. Se julkaistiin kauppapolitiikan pääosaston verkkosivuilla sekä ”EU Survey” -sivustolla (joka on komission julkisten kuulemisten verkkoväline). Osallistujille esitettiin kysymyksiä monenlaisista EU:n ja Chilen väliseen kauppaan ja investointeihin liittyvistä aiheista. Julkisessa kuulemisessa saaduista vastauksista laadittu tiivistelmä on liitetty vaikutustenarviointiraporttiin, ja vastaukset julkaistiin kauppapolitiikan pääosaston verkkosivuilla.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ulkopuolisen konsultin tehtäväksi annettiin toteuttaa ennakkoarviointi sopimuksen kauppaa koskevan osan uudistamisen mahdollisista vaikutuksista. Tämä ulkoinen selvitys on liitetty vaikutustenarviointiraporttiin.

               •Vaikutustenarviointi

                  Sopimuksen kauppaa koskevan osan uudistamisesta on tehty vaikutustenarviointi. Vaikutustenarviointiraportti tiivistelmineen sekä sääntelyntarkastelulautakunnan puoltava lausunto ovat tämän suosituksen liitteenä.

                  Vaikutustenarvioinnin lisäksi uudistetun sopimuksen kauppaa koskevan osan mahdollisia taloudellisia, sosiaalisia, ihmisoikeus- ja ympäristövaikutuksia tarkastellaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten riippumattoman arvioinnin avulla. Ulkopuoliset konsultit suorittavat tämän arvioinnin samaan aikaan neuvottelujen kanssa, ja se perustuu laaja-alaiseen ja jatkuvaan sidosryhmien, etenkin kansalaisyhteiskunnan, kuulemiseen. Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi saatetaan päätökseen ennen uudistetun sopimuksen parafointia, ja sen tulokset otetaan huomioon neuvotteluprosessissa.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Pienten ja keskisuurten yritysten pitäisi hyötyä kaupan vapauttamisen ja parannetun säädöskehyksen tuomista uusista kaupankäyntimahdollisuuksista ja kustannussäästöistä samoin kuin määräyksistä, joilla parannetaan tullimenettelyjä ja lisätään sääntelyn läpinäkyvyyttä. Vaikutustenarviointiraportti sisältää yksityiskohtaisia tietoja mahdollisista vaikutuksista sidosryhmiin ja talouden aloihin.

               •Perusoikeudet

                  EU vaatii, että sopimukseen sisällytetään erityiset lausekkeet demokratiasta, ihmisoikeuksista ja perusvapauksista ja että ne määritellään sopimuksen olennaisiksi osiksi.

                  Sopimuksen kauppaa koskevan osan uudistamisesta tehdyssä vaikutustenarviointiraportissa käsitellään perusoikeuksia sosiaalisesta, ympäristön ja ihmisoikeuksien näkökulmasta. EU:n vakiintuneen käytännön mukaisesti uudistetun sopimuksen kauppaa koskevaan osaan olisi esimerkiksi sisällytettävä luku kaupasta ja kestävästä kehityksestä.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Uudistetun sopimuksen kauppaa koskevalla osalla on pieni negatiivinen vaikutus EU:n talousarvion tullituloihin, koska tulleja poistetaan. Välillisiä positiivisia vaikutuksia on odotettavissa arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvien tulojen kasvusta.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Vuonna 2015 annetussa tiedonannossa Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa tehdyn sitoumuksen mukaisesti uudistetun sopimuksen kauppaa koskevan osan vaikutuksia arvioidaan perusteellisesti sen jälkeen, kun sopimus on ollut voimassa riittävän kauan, jotta käytettävissä on merkityksellisiä tietoja. Liitteenä oleva vaikutustenarviointiraportti sisältää yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista seuranta- ja arviointijärjestelyistä.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ei sovelleta.

               Menettelyä koskevat näkökohdat

                  Neuvotteluryhmän muodostavat komissio ja korkea edustaja.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetaan, että neuvosto nimeää erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana. Uudistetun sopimuksen poliittisesta ja yhteistyötä koskevasta osasta kuullaan Latinalaisen Amerikan ja Karibian työryhmää. Uudistetun sopimuksen kauppaa koskevista osista kuullaan kauppapoliittista komiteaa.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               Sopimuksen rakenne määritetään tarkemmin sen jälkeen, kun unionin tuomioistuimen lausuntoa 2/15 on analysoitu perusteellisemmin.

               Komissio ja korkea edustaja tiedottavat Chilelle EU:n sisäisistä avoimuussäännöistä ja Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin oikeudesta tutustua neuvotteluasiakirjoihin.

               Komissio ja korkea edustaja pitävät myönteisenä sitä, että Euroopan unionin neuvoston jäsenet ovat yhä enemmän varhaisesta vaiheesta alkaen yhteydessä maidensa parlamentteihin kauppaneuvotteluista instituutioitaan koskevien käytäntöjen mukaisesti. Se kannustaa Euroopan unionin neuvoston jäseniä toimimaan näin myös tämän neuvoston päätössuosituksen osalta noudattaen asianmukaisesti neuvoston päätöstä 2013/488/EU.

               Komissio ja korkea edustaja suosittelevat, että neuvotteluohjeet julkaistaan heti niiden hyväksymisen jälkeen.

               Tämä suositus neuvoston päätökseksi vapautetaan turvallisuusluokituksesta, kun liitteessä esitetyt neuvotteluohjeet erotetaan suosituksesta.

               Yhteinen suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta Euroopan komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aloittaa neuvottelut ja käydä neuvotteluja uudistetusta assosiaatiosopimuksesta Chilen kanssa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, suosituksen,

               SEKÄ KATSOO, ETTÄ olisi aloitettava neuvottelut Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan assosiaatiosta tehdyn sopimuksen
                  1
                korvaavan uudistetun assosiaatiosopimuksen tekemiseksi Chilen kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               (1)Valtuutetaan komissio ja korkea edustaja neuvottelemaan unionin puolesta uudistettu assosiaatiosopimus Chilen kanssa, jäljempänä ’sopimus’.

               (2)Komissio johtaa unionin neuvotteluryhmää.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään tämän päätöksen liitteessä olevien neuvoston neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston Latinalaisen Amerikan ja Karibian työryhmää kuullen. Kauppaa koskevista sopimuksen osista kuullaan kauppapoliittista komiteaa.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi sen jälkeen kun ne on hyväksytty.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja korkealle edustajalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 352, 30.12.2002, s.1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            LIITE
            asiakirjaan
            yhteinen suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta Euroopan komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle aloittaa neuvottelut ja käydä neuvotteluja uudistetusta assosiaatiosopimuksesta Chilen kanssa
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               UUDISTETTUA ASSOSIAATIOSOPIMUSTA CHILEN KANSSA KOSKEVAT NEUVOTTELUOHJEET

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               LIITE

               UUDISTETTUA ASSOSIAATIOSOPIMUSTA CHILEN KANSSA KOSKEVAT NEUVOTTELUOHJEET

               A.
                     SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               Neuvottelujen tavoitteena on tehdä Chilen kanssa kattava sopimus, jäljempänä ’uudistettu sopimus’, jolla uudistetaan ja korvataan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan assosiaatiosta tehty sopimus
                  1
               , jäljempänä ’assosiaatiosopimus’.

               Neuvotteluissa olisi pyrittävä laajentamaan nykyisen assosiaatiosopimuksen soveltamisalaa ja mukauttamaan sopimusta uusiin maailmanlaajuisiin poliittisiin ja taloudellisiin haasteisiin, EU:n ja Chilen kumppanuuden nykytilaan sekä EU:n ja Chilen hiljattain tekemien sopimusten ja käymien neuvottelujen tavoitetasoon.

               Uudistetun sopimuksen olisi luotava johdonmukaiset, kokonaisvaltaiset ja ajantasaiset oikeudellisesti sitovat puitteet EU:n ja Chilen suhteille.

               Koska Chile ei enää ole EU:n kahdenvälisen kehitysavun vastaanottaja, on tärkeää, että EU:n ja Chilen yhteistyön uusi muoto näkyy uudistetun sopimuksen sisällössä ja rakenteessa. Sen olisi kuvastettava Agenda 2030 -toimintaohjelman muutosvoimaa sekä kansainvälisen kehitysyhteistyön roolia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

               Sopimuksessa olisi määrättävä vahvemmasta poliittisesta yhteistyöstä ulko- ja turvallisuusasioissa.

               Sopimuksen rakenne määritetään tarkemmin sen jälkeen, kun unionin tuomioistuimen lausuntoa 2/15 on analysoitu perusteellisemmin.

               B.
                     SOPIMUKSEN EHDOTETTU SISÄLTÖ

               I.
                     Yleiset periaatteet ja tavoitteet

               Uudistetun sopimuksen perustana olisi oltava kunnioitus demokratian ja oikeusvaltion periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kohtaan, sellaisina kuin ne on kirjattu etenkin YK:n peruskirjaan ja muihin tärkeisiin ihmisoikeusasiakirjoihin, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen. Ne muodostavat yhdessä joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU-lausekkeen ensimmäisen osan kanssa uudistetun sopimuksen olennaiset osat. Sopimuksessa olisi määrättävä mahdollisuudesta yksipuolisesti keskeyttää sopimuksen soveltaminen osittain tai kokonaan, jos näitä periaatteita rikotaan.

               Uudistetun sopimuksen olisi annettava Chilelle ja EU:lle mahdollisuus vahvistaa institutionaalisia valmiuksiaan, julkisia politiikkojaan ja lainsäädännöllisiä kehyksiään sekä toimia strategisina kumppaneina keskeisissä monenvälisissä ja alueellisissa yhteyksissä ja instituutiossa, jos ne niin sopivat.

               Uudistetussa sopimuksessa olisi edellytettävä, että kumpikin osapuoli toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen määräysten täytäntöönpanemiseksi ja niiden noudattamiseksi kaikilla hallinnon tasoilla.

               Uudistetun sopimuksen olisi kuvastettava yhteistä kulttuuriperintöä ja osapuolia yhdistäviä lujia historiallisia, poliittisia ja taloudellisia siteitä, ja sopimuksen olisi oltava sopusoinnussa seuraavien periaatteiden ja keskeisten tavoitteiden kanssa:

               ·Mukautetaan assosiaatiosopimuksen sisältöä, jotta se vastaisi paremmin viime aikojen kehitystä maailmassa.

               ·Tuodaan esiin yhteiset arvot, joita ovat demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen.

               ·Esitetään sitoumus vahvistaa assosiaatiota tarkoituksena tarjota osapuolten kansalaisille vaurautta ja hyvinvointia.

               ·Tiivistetään koordinointia molemmille osapuolille tärkeissä kahden- ja kansainvälisissä kysymyksissä, mukaan lukien alueelliset näkökohdat.

               ·Lujitetaan yhteistyötä molemmille osapuolille tärkeissä kahdenvälisissä, alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kysymyksissä.

               ·Tuodaan esiin kansainväliseen oikeuteen perustuvan vahvan ja tehokkaan monenvälisen järjestelmän tärkeys rauhan ylläpitämisessä, konfliktien ehkäisemisessä, kansainvälisen turvallisuuden parantamisessa sekä yhteisten haasteiden ratkaisemisessa.

               ·Tunnustetaan kestävä kehitys osapuolten yleiseksi tavoitteeksi, ja todetaan, että osapuolet pyrkivät varmistamaan kansainvälisten ympäristöä ja työtä koskevien sopimusten ja normien kunnioittamisen, edistämisen ja tosiasiallisen täytäntöönpanon EU:n säännöstöä vastaavalla tavalla. Siinä olisi myös esitettävä osapuolten sitoumus olla heikentämättä ympäristö-, työ- tai työterveys- ja turvallisuuslainsäädäntöään ja -normejaan, työelämän perusnormeja tai käytäntöjä ja lainsäädäntöä taikka sitoumustaan parantaa lakien, käytäntöjen sekä ympäristön ja työvoiman suojelun tasoa kaupan edistämiseksi tai suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi.

               Sopimuksen kauppaa ja investointeja koskevien määräysten tavoitteeksi olisi asetettava kaupan ja investointien kasvattaminen EU:n ja Chilen välillä hyödyntämällä kahdenvälisten suhteiden käyttämättömiä mahdollisuuksia, luomalla uusia taloudellisia mahdollisuuksia, parantamalla kuluttajien hyvinvointia, lisäämällä kilpailukykyä ja luomalla työpaikkoja ja kasvua muun muassa seuraavin keinoin:

               ·Vapautetaan edelleen asteittain ja vastavuoroisesti tavaroiden ja palvelujen kauppaa, investointeja sekä pääsyä julkisten hankintojen markkinoille.

               ·Annetaan investoinneille korkeatasoinen suoja.

               ·Annetaan teollis- ja tekijänoikeuksille, mukaan lukien maantieteellisen merkinnät, korkeatasoinen suoja.

               ·Varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja.

               ·Poistetaan, vähennetään ja ehkäistään tarpeettomia tullien ulkopuolisia kaupan esteitä.

               ·Vahvistetaan oikeus säännellä taloudellista toimintaa yleisen edun perusteella, jotta voidaan saavuttaa oikeutettuja julkiseen politiikkaan liittyviä tavoitteita, kuten suojella ja kohentaa kansanterveyttä, sosiaalipalveluja, julkista koulutusta, turvallisuutta, ympäristöä, julkista moraalia, sosiaalista tai kuluttajien suojelua, yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa tai edistää ja suojella kulttuurista monimuotoisuutta.

               ·Toteutetaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kansainvälinen kauppa edistää kestävän kehityksen yleisen tavoitteen saavuttamista, ja todetaan osapuolten sitoutuminen sopimuksen soveltamiseen tämän lähtökohdan mukaisesti.

               ·Todetaan osapuolten yhteinen tavoite ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityishaasteet kaupan ja investoimisen kehittämisessä.

               ·Todetaan osapuolten olevan sitoutuneita viestintään kaikkien kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa, mukaan lukien yksityinen sektori, ammattiyhdistykset ja muut valtiosta riippumattomat organisaatiot.

               ·Todetaan osapuolten sitoutuvan sopimukseen, joka noudattaa täysimääräisesti niiden WTO:sta johtuvia oikeuksia ja velvoitteita ja tukee monenvälistä kauppajärjestelmää.

               II.
                     Yhteistyöalat

               Sopimuksella olisi edistettävä mahdollisimman laajaa yhteistyötä, jonka piiristä ei suljeta lähtökohtaisesti mitään alaa. Siinä olisi hyödynnettävä kokemuksia nykyisestä yhteistyöstä, ja sillä olisi pyrittävä varmistamaan tuloksellinen kansainvälinen yhteistyö Agenda 2030 toimintaohjelman täytäntöönpanossa ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

               Sopimukseen olisi sisällytettävä kummankin osapuolen sitoumus syventää yhteistyötä vaihtamalla tietoa ja parhaita käytäntöjä molemmille tärkeillä aloilla, ottaen myös huomioon, että Chile on korkean tulotason maa ja OECD:n jäsen. Sopimuksessa olisi korostettava alakohtaisen yhteistyön lujittamisen merkitystä. Alakohtaisessa yhteistyössä olisi pyrittävä erityisesti laatimaan konkreettisia ehdotuksia, toimenpiteitä ja strategisia tavoitteita sekä noudattamaan dynaamista kuulemisen ja koordinoinnin toimintakulttuuria.

               Sopimuksen olisi annettava osapuolille mahdollisuus etsiä tapoja kehittää ja soveltaa nykyaikaisia, tehokkaita ja dynaamisia toimintamenetelmiä sekä arvioida tuloksia yhdessä strategisten tavoitteiden pohjalta. Sen olisi edistettävä yhteysverkostojen luomista ja lujitettava tarvittavia valmiuksia suunnitella, toteuttaa, mitata, arvioida ja levittää yhteistyön tuloksia.

               Yhteistyöaloja:

               ·Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka

               ·Aseistariisunta ja asesulku

               ·Ihmisoikeudet, oikeusvaltioperiaate ja hyvä hallintotapa

               ·Sukupuolten tasa-arvo

               ·Kansainvälinen turvallisuus ja kybertoimintaympäristö

               ·Terrorismin torjunta

               ·Oikeudellinen yhteistyö

               ·Huumekaupan, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta

               ·Kansainvälinen muuttoliike

               ·Konsulisuojelu

               ·Kansalaisten turvallisuus

               ·Yhteistyö kansainvälisessä kriisinhallinnassa

               ·Yritys- ja teollisuustoiminta

               ·Raaka-aineet

               ·Yritysten sosiaalinen vastuu

               ·Työllisyys ja sosiaaliasiat

               ·Alueellinen yhteistyö

               ·Nuorisoasiat

               ·Kulttuuri

               ·Kestävä energia

               ·Ympäristö

               ·Ilmastonmuutos

               ·Kiertotalous

               ·Kalastus

               ·Valtamerten hallinnointi

               ·Katastrofivalmius

               ·Kansainvälinen yhteistyö ja kehitys

               ·Sininen kasvu

               ·Tutkimus, tiede, teknologia ja innovointi

               ·Maan havainnointi

               ·Digitaalipolitiikkaa koskevat strategiat

               ·Korkeatasoinen inhimillinen pääoma

               ·Yleissivistävä koulutus ja korkeakoulutus

               ·Matkailu

               ·Henkilötietojen suoja

               ·Tilastointi

               ·Muut alat tarpeen mukaan

               III.
                     Kauppa ja investoinnit

               Luonne ja soveltamisala

               Uudistetun sopimuksen kauppaa ja investointeja koskevan osan tavoitteeksi olisi asetettava tavoitetason nostaminen kaikilla nykyisen sopimuksen kattamilla aloilla. Siinä olisi määrättävä tavaroiden ja palvelujen kaupan vapauttamisen jatkamisesta kattavalla ja vastavuoroisella tavalla, ja siinä olisi vahvistettava tarkat säännöt monista kauppaan ja investointeihin liittyvistä kysymyksistä jäljempänä esitetyllä tavalla. Sopimuksessa olisi myös määrättävä asteittaisesta ja vastavuoroisesta investointien vapauttamisesta, investointisuojasta ja vastavuoroisesta pääsyn laajentamisesta julkisten hankintojen markkinoille. Lisäksi sopimuksella olisi pyrittävä poistamaan tuloksellisten ja tehokkaiden mekanismien avulla tarpeettomia kaupan ja investointien esteitä, kuten olemassa olevia tullien ulkopuolisia kaupanesteitä, sekä pyrittävä pitkälle menevään tavaroita ja palveluja koskevan sääntelyn lähentämiseen muun muassa lisäämällä sääntelyviranomaisten yhteistyötä.

               Sopimuksen säännöt erityisesti sääntelyn lähentämisestä eivät saa rajoittaa osapuolten oikeutta sääntelyyn, jotta ne voisivat saavuttaa asianmukaiseksi katsomansa tason terveyden, turvallisuuden, kuluttajien, työntekijöiden, tietojen ja ympäristön suojelemisessa tai muulla tavoin perustellut julkisen politiikan tavoitteet, kuten kulttuurinen monimuotoisuus tai kestävän kehityksen tavoitteet (jotka ovat osapuolten määriteltävissä), sääntelyn avulla.

               Sopimuksen kauppaa ja investointeja koskevan osan olisi myös edistettävä kestävää kehitystä ja laajempia EU:n arvoja, kuten ihmisoikeuksia. Siihen olisi muun muassa sisällytettävä kauppaan liittyviä määräyksiä työstä, ympäristöstä ja sukupuolesta. Määräysten täytäntöönpanossa hyödynnettäisiin muun muassa yritysten sosiaalista vastuuta, avoimuutta ja kansainvälisten työ- ja ympäristönormien tehokkaan täytäntöönpanon edistämistä. Toimenpiteiden toteuttamista varten sopimuksessa olisi kauttaaltaan otettava huomioon kestävä kehitys, ja siinä olisi myös oltava erillinen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, jossa käsitellään sekä sosiaali- että ympäristökysymyksiä.

               Sopimuksessa olisi varmistettava, että kaikki hallintotasot, mukaan lukien keskushallintoa alemman tason viranomaiset ja muut asianomaiset elimet, todella noudattavat sopimuksen määräyksiä.

               Sopimuksessa olisi otettava huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet.

               Tavarakauppa

               Tullien poistamisen jatkaminen

               Sopimuksessa olisi pyrittävä kaikkien tullien vapauttamiseen mutta määrättävä samalla tiettyjen aroiksi katsottujen tuotteiden erityiskohtelusta, jolloin tarkoituksenmukaiseen markkinoille pääsyyn pyritään esimerkiksi soveltamalla pidempiä tullien poistamisaikatauluja tai osittaisilla tullivapaussitoumuksilla (mukaan lukien tariffikiintiöt) ottaen huomioon EU:n offensiiviset ja defensiiviset intressit.

               Kaikki vientitullit, -verot ja -maksut ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet olisi poistettava, ja uusien tämänkaltaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi kiellettävä.

               Tuonnin ja viennin rajoitukset

               Sopimuksessa olisi kiellettävä kaikki osapuolten välisen kaupan kiellot tai rajoitukset, mukaan lukien määrälliset rajoitukset tai lupavaatimukset, jotka eivät ole perusteltavissa jäljempänä esitettyjen poikkeusten nojalla. Siihen olisi myös sisällytettävä tarkempia määräyksiä tuonti- ja vientiluvista, korjatuista tuotteista, uudelleenvalmistetuista tuotteista sekä alkuperämerkinnöistä.

               Alkuperäsäännöt

               Neuvotteluissa olisi pyrittävä päivittämään alkuperäsääntöjä koskeva liite, jotta voitaisiin selkiyttää ja yksinkertaistaa alkuperäsääntöjä koskevaa ja hallinnollista yhteistyötä koskevia sopimuksen määräyksiä ja ottaa huomioon EU:n alkuperäsääntöjen viimeaikainen kehitys. Hallinnollista yhteistyötä koskevissa määräyksissä olisi myös pyrittävä varmistamaan, että hallinnolliset virheet käsitellään asianmukaisesti.

               Neuvottelujen kuluessa voitaisiin harkita EU:n kauppaa ja investointeja koskevien etujen vuoksi alkuperäkumulaation laajentamista kolmansiin maihin.

               Tulliin liittyvät asiat ja kaupan helpottaminen

               Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä kaupan helpottamisesta entisestään osapuolten välillä varmistaen samalla tehokkaan valvonnan ja petostentorjunnan. Perustana tässä olisi käytettävä kaupan helpottamista koskevaa WTO:n sopimusta, ja sopimuksessa olisi täsmennettävä velvoitteita, joilla pyritään muun muassa edistämään sääntöjen ja menettelyjen nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista, asiakirjojen vakiointia, avoimuutta, oikeusvarmuutta sekä tulliviranomaisten välistä yhteistyötä.

               Tällaisen yhteistyön olisi katettava tietojen vaihto toimitusketjujen turvallisuudesta ja riskien hallinnasta sekä tarvittaessa asianomaisen komitean päätöksellä riskinhallintatekniikoiden, riskistandardien, turvatarkastusten sekä sääntöjä noudattavien ja luotettavien talouden toimijoiden kanssa toteutettavien kauppakumppanuusohjelmien vastavuoroinen tunnustaminen. Sopimuksessa olisi myös päivitettävä nykyisiä määräyksiä vastavuoroisesta hallinnollisesta avusta tulliasioissa.

               Näillä määräyksillä olisi myös edistettävä lähentymistä kaupan helpottamisen alalla siten, että pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja sovelletaan kansainvälisiä sääntöjä ja normeja, jotka koskevat tullia ja muita kauppaan liittyviä menettelyjä, mukaan lukien WTO:n määräykset ja  Maailman tullijärjestön välineet sekä muun muassa tarkistettu Kioton yleissopimus.

               Tullien ulkopuoliset toimenpiteet

               Sopimuksella olisi pyrittävä poistamaan tarpeettomat kaupan ja investointien esteet, mukaan lukien jäljellä olevat tullien ulkopuoliset esteet. Tähän pyritään tuloksellisilla ja tehokkailla mekanismeilla sekä edistämällä tavaroita ja palveluja koskevan sääntelyn lähentämistä EU:n ja Chilen välillä.

               Tuotekohtaisiin tullien ulkopuolisiin esteisiin olisi puututtava pyyntö-tarjous-menettelyn pohjalta rinnan tariffimyönnytysten vaihdon kanssa. Sopimuksen olisi sisällettävä tullien ulkopuolisia esteitä koskevia alakohtaisia sitoumuksia. Sopimuksessa olisi myös määrättävä asianmukaisista menettelyistä, joilla estetään uudet tullien ulkopuoliset esteet ja muut tarpeettomat kaupan esteet tulevaisuudessa, muun muassa sovellettavan lainsäädännön ja sääntelyn läpinäkyvyydellä.

               Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä valtion kaupallisista yrityksistä, jotta voitaisiin arvioida niiden mahdollisesti aiheuttamia kilpailun vääristymiä ja kaupan ja investointien esteitä.

               Olisi myös puututtava kotimaisuusvaatimuksiin liittyviin kaupan esteisiin (joilla on tarkoitus suojella, suosia tai kannustaa kotimaisia toimijoita tuontitavaroiden tai -palvelujen tai ulkomaalaisten omistaman tai kehittämän henkisen omaisuuden kustannuksella).

               Tekniset määräykset, standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt

               Osapuolten olisi sovittava kattavasti määräyksistä, jotka koskevat kaupan teknisiä esteitä, käyttäen perustana WTO:n sopimusta kaupan teknisistä esteitä ja ylittäen sen määräykset. Tällaisilla määräyksillä olisi pyrittävä muun muassa sovittamaan yhteen ja lähentämään teknisiä määräyksiä soveltamalla kansainvälisiä standardeja, keventämällä testaus- ja sertifiointivaatimuksia esimerkiksi riskiperusteisella lähestymistavalla vaatimustenmukaisuuden arviointiin (mukaan lukien tuottajien omilla ilmoituksilla vaatimustenmukaisuudesta aloilla, joilla tämä on mahdollista ja asianmukaista), edistämällä akkreditoinnin käyttöä, lisäämällä avoimuutta, perustamalla mekanismin kahdenvälisen kaupan teknisiä esteitä käsittelevän vuoropuhelun ja yhteistyön parantamiseksi sekä parantamalla tuojille ja viejille suunnattua tiedotusta.

               Voitaisiin harkita alakohtaisia liitteitä, joissa olisi tarkempia erityismääräyksiä.

               Terveys- ja kasvinsuojelutoimet

               Jotta voitaisiin varmistaa johdonmukaisuus muiden EU:n tekemien samanlaisten kauppasopimusten kanssa, uuteen sopimukseen olisi sisällytettävä voimassa olevaan assosiaatiosopimukseen liitetyn terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen määräykset ja niihin tarvittavat institutionaaliset järjestelyt. Tarpeen mukaan voidaan harkita mahdollisia alakohtaisia mukautuksia.

               Kaupan suojatoimet

               Suojatoimet

               Sopimukseen olisi sisällytettävä suojatoimia koskeva lauseke, jonka mukaan kumpi tahansa osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet vuoden 1994 GATT-sopimuksen XIX artiklan soveltamisesta tehdyn WTO:n sopimuksen tai WTO:n suojalausekesopimuksen mukaisesti. Sopimuksella olisi myös varmistettava, että tällaisten suojatoimien kahdenvälistä kauppaa vääristävä vaikutus on mahdollisimman vähäinen.

               Jotta voitaisiin maksimoida kaupan vapauttamista koskevat sitoumukset ja varmistaa välttämätön suoja ottaen huomioon arkojen alojen erityispiirteet, sopimuksessa olisi periaatteessa oltava kahdenvälinen suojalauseke, jonka mukaan kumpi tahansa osapuoli voi poistaa etuuskohtelun osittain tai kokonaan, jos sopimuksen voimaantulo johtaa siihen, että jonkin tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelta kasvaa niin paljon, että se aiheuttaa tai on vaarassa aiheuttaa vakavaa vahinkoa osapuolen kotimaiselle tuotannolle.

               Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet

               Sopimukseen olisi sisällytettävä polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskeva lauseke, jonka mukaan kumpi tahansa osapuoli voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä polkumyyntiä ja/tai tasoitustoimenpiteiden alaisia tukia vastaan vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskevan WTO:n sopimuksen tai tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen mukaisesti. Sopimukseen olisi myös sisällytettävä EU:n sääntöjen ja aiempien sopimusten mukaisesti sitoumuksia, jotka menevät tällä alalla WTO:n sääntöjä pidemmälle.

               Erityismääräykset

               Sopimuksessa olisi tunnustettava, että vihreään laatikkoon luokiteltavat tuet eivät vääristä hintoja eikä niihin pääsääntöisesti tulisi sen vuoksi soveltaa polkumyynnin tai tukien vastaisia menettelyjä.

               Palvelukauppa ja investoinnit

               Palvelujen ja investointien vapauttaminen ja digitaalinen kauppa

               GATS-sopimuksen V artiklan mukaan sopimuksen olisi oltava alakohtaisesti huomattavan kattava ja katettava kaikki toimitusmuodot. Sopimuksen ulkopuolelle ei pitäisi lähtökohtaisesti sulkea mitään alaa lukuun ottamatta sitä, että audiovisuaalipalvelut jätetään palvelujen ja investointien vapauttamista koskevien sitoumusten ulkopuolelle, ja lukuun ottamatta julkista valtaa käytettäessä tarjottuja palveluja ja toimintoja. Neuvotteluissa olisi pyrittävä palvelukaupan ja investointien asteittaiseen ja vastavuoroiseen vapauttamiseen poistamalla markkinoille pääsyn ja kansallisen kohtelun rajoituksia laajemmin kuin osapuolten WTO-sitoumuksissa ja tarjouksissa, joita ne ovat esittäneet palvelukauppaa koskevan sopimuksen neuvottelujen yhteydessä. Sopimukseen olisi sisällytettävä sääntöjä investointeihin liittyvistä suoritevaatimuksista.

               Sopimukseen olisi lisäksi sisällytettävä uusia tai pidemmälle meneviä määräyksiä verrattuna GATS-sopimukseen. Tämän vuoksi neuvotteluissa olisi käsiteltävä esimerkiksi seuraavia:

               ·määräykset avoimuudesta ja vastavuoroisesta tunnustamisesta;

               ·horisontaaliset määräykset osapuolten sisäisestä sääntelystä, kuten säännöistä, joilla varmistetaan puolueettomuus ja oikeudenmukainen menettely lupien myöntämisessä tai kelpoisuusvaatimusten ja menettelyjen suhteen; ja

               ·alakohtaiset määräykset muun muassa seuraavilla aloilla: televiestintäpalvelut, rahoituspalvelut, posti- ja kuriiripalvelut sekä kansainvälisen meriliikenteen palvelut.

               Koska kaupan digitalisoituminen lisääntyy, neuvotteluissa olisi saatava sovittua sähköistä kaupankäyntiä ja rajat ylittäviä datavirtoja, sähköisiä luottamus- ja todentamispalveluja sekä ei-toivottua suoramarkkinointiviestintää koskevista säännöistä, ja niissä olisi käsiteltävä digitaalista protektionismia ja perusteettomia datan säilytyspaikkaa koskevia vaatimuksia, mutta henkilötietojen suojaa koskevista EU:n säännöistä ei neuvotella eivätkä vaikutukset saa ulottua niihin.

               Sopimukseen voidaan sisällyttää sitoumuksia menettelyistä liiketoimintatarkoituksessa matkustavien luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja oleskelua varten 4.:ttä tapaa koskevien osapuolten nykyisten sitoumusten mukaisesti. Mikään sopimuksen sisällössä ei kuitenkaan saisi estää osapuolia soveltamasta maahantuloa ja maassa oleskelua koskevia kansallisia lakejaan, säännöksiään ja vaatimuksiaan, kunhan ne eivät niitä soveltaessaan mitätöi tai heikennä sopimuksesta koituvia etuja. EU:n ja sen jäsenvaltioiden lakeja, säännöksiä ja vaatimuksia, jotka koskevat työoloja ja työntekijöiden oikeuksia, sovelletaan edelleen.

               Sopimuksessa olisi vahvistettava EU:n, sen jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten oikeus sääntelyyn alueellaan, jotta ne voisivat saavuttaa oikeutettuja julkiseen politiikkaan liittyviä tavoitteita, kuten suojella ja kohentaa kansanterveyttä, sosiaalipalveluja, julkista koulutusta, turvallisuutta, ympäristöä, julkista moraalia, sosiaalista tai kuluttajien suojelua, yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa tai edistää ja suojella kulttuurista monimuotoisuutta. EU:n julkisten palvelujen korkea laatu olisi säilytettävä SEUT-sopimuksen ja etenkin yleistä etua koskevista palveluista tehdyn pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ja ottaen huomioon EU:n tätä alaa koskevat varaumat muun muassa GATS-sopimuksen yhteydessä.

               Investointisuoja

               Sopimukseen olisi sisällytettävä:

               ·tarkasti määritellyt huipputason suojelustandardit, mukaan lukien määräykset oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta kohtelusta, täydestä suojasta ja turvasta, kansallisesta kohtelusta, suosituimmuuskohtelusta, suojalta suoraa ja epäsuoraa pakkolunastusta vastaan, vapaista siirroista, tappioiden korvaamisesta, kirjallisten sitoumusten noudattamisesta; ja

               ·huipputason oikeudenkäyttömekanismi riitojen ratkaisemiseksi investoijien ja valtioiden välillä. Siihen kuuluisi investointituomioistuin ja muutoksenhakujärjestely (investointituomioistuinjärjestelmä). Tämän mekanismin olisi varmistettava riitojenratkaisumenettelyjen täysi puolueettomuus ja avoimuus, ehkäistävä perusteettomia oikeudenkäyntejä ja sisällettävä asianmukaiset välineet, joilla helpotetaan vahingonkorvausvaatimusten ratkaisemista sovintoteitse.

               Investointisuojaa koskevilla määräyksillä olisi varmistettava vahva suoja investoijille ja investoinneille säilyttäen osapuolten kaikki oikeudet sääntelyyn alueellaan, jotta ne voisivat saavuttaa oikeutettuja julkiseen politiikkaan liittyviä tavoitteita, kuten suojella ja kohentaa kansanterveyttä, sosiaalipalveluja, julkista koulutusta, turvallisuutta, ympäristöä, julkista moraalia, sosiaalista tai kuluttajien suojelua, yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa tai edistää ja suojella kulttuurista monimuotoisuutta.

               Pääomanliikkeet ja maksut

               Sopimuksessa olisi säilytettävä määräykset, jotka koskevat juoksevien maksujen ja pääomanliikkeiden vapauttamista kokonaan sekä standstill-lauseke. Siihen olisi sisällytettävä suoja- ja poikkeusmääräyksiä (esim. unionin talous- ja rahapolitiikasta ja maksutaseesta) pääomien vapaata liikkuvuutta koskevien SEUT-sopimuksen määräysten mukaisesti.

               Sopimuksella ei pitäisi estää pääoman ja maksujen vapaata liikkuvuutta koskevien poikkeusten soveltamista, jos ne ovat perusteltavissa asiaa koskevilla WTO:n säännöillä.

               Teollis- ja tekijänoikeudet

               Sopimuksen perustana olisi käytettävä TRIPS-sopimusta, ja sen olisi täydennettävä sitä. Pyrkimyksenä olisi oltava kaikenlaisten teollis- ja tekijänoikeuksien korkeatasoinen suojelu ja oikeuksien noudattamisen varmistaminen.

               Edellä esitetyn mukaisesti sopimukseen olisi sisällytettävä yleisiä määräyksiä sekä tarvittaessa sitoumuksia liittyä asiaa koskeviin monenvälisiin sopimuksiin ja yleissopimuksiin ja/tai noudattaa niitä. Sopimuksessa olisi käsiteltävä tekijänoikeutta ja sen lähioikeuksia; tavaramerkkejä; malleja; patentteja; kasvilajikkeita; julkistamattoman tiedon, mukaan lukien liikesalaisuudet, suojaa; sekä maantieteellisiä merkintöjä.

               Sopimuksella olisi parannettava teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamista, mukaan lukien digitaalisessa ympäristössä ja rajalla.

               Maantieteellisten merkintöjen osalta jo nykyinen sopimus tarjoaa korkeatasoisen suojan viineille ja väkeville alkoholijuomille. Sen pohjalta uudistetussa sopimuksessa olisi määrättävä suorasta suojasta sopimalla lueteltujen maataloustuotteiden/elintarvikkeiden maantieteellisistä merkinnöistä, joiden korkeatasoinen suoja perustuisi TRIPS-sopimuksen 23 artiklaan (myös harhaanjohtavia mielikuvia vastaan), tehostettuun täytäntöönpanoon, poikkeuksiin tavaramerkkejä koskevista oikeuksista (rinnakkaiselo) sekä mahdollisuuteen lisätä luetteloon uusia maantieteellisiä merkintöjä. Olisi pyrittävä ratkaisemaan yksittäisiä aiempia oikeuksia koskevat kysymykset, jotka liittyvät esimerkiksi kasvilajikkeisiin, tavaramerkkeihin taikka yleisiin tai muihin laillisiin aiempiin käyttötarkoituksiin.

               Sopimuksella olisi myös pyrittävä perustamaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva säännöllinen vuoropuhelu tai sitä käsitteleviä työryhmiä, jotta voitaisiin edistää tiedonvaihtoa kummankin osapuolen lainsäädännön kehityksestä sekä vaihtaa kokemuksia sääntöjen täytäntöönpanosta ja kolmansien maiden kuulemisesta.

               Julkiset hankinnat

               Sopimuksella olisi pyrittävä lisäämään osapuolten pääsyä toistensa markkinoille, joilla keskushallinnon ja sitä alempien hallintotasojen viranomaiset tai yleishyödyllisten palvelujen alalla toimivat valtion omistamat yritykset, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia, tekevät julkisia hankintoja. Sillä olisi pyrittävä laajentamaan nykyistä markkinoille pääsyä takaamalla yhtä suotuisa kohtelu kuin paikallisilla toimittajilla on. Sen soveltamisalan olisi katettava tavaroiden sekä rakennus- ja muiden palvelujen hankinta vähäisin poikkeuksin. Lisäksi olisi neuvoteltava käyttöoikeusurakoita koskevista sitoumuksista osapuolten alaa koskevan lainsäädännön puitteissa.

               Sopimuksella olisi myös pyrittävä parantamaan nykyisiä sääntöjä ja määräyksiä mukauttamalla ne tarkistettuun WTO:n julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GPA-sopimus) ja antamalla uusia määräyksiä.

               Kauppa ja kilpailu

               Sopimukseen olisi sisällytettävä kaikkiin yrityksiin sovellettavia määräyksiä kilpailunrajoituksista ja yrityskeskittymistä. Siihen olisi sisällytettävä yleisiä täytäntöönpanoperiaatteita, kuten avoimuus, syrjimättömyys, menettelyn oikeudenmukaisuus ja oikeusturva.

               Lisäksi sopimuksessa pitäisi olla tukia koskevia määräyksiä, joissa käsitellään esimerkiksi avoimuutta, kuulemisia ja vaikutukseltaan eniten vääristäviä tukityyppejä. Kuulemista koskevien määräysten soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä maataloustuet. Sopimuksen olisi sisällettävä erityiset säännöt valtion omistamista yrityksistä, yrityksistä, joille on myönnetty erityis- tai etuoikeuksia, sekä nimetyistä monopoleista sen varmistamiseksi, että ne eivät vääristä kilpailua tai luo esteitä kaupalle ja investoinneille.

               Pienet ja keskikokoiset yritykset

               Sopimukseen olisi sisällytettävä oma lukunsa pk-yrityksistä. Sopimuksen olisi autettava pk-yrityksiä hyödyntämään täysimääräisesti sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia. Tässä auttaisivat markkinoille pääsyn vaatimuksia koskevat tiedonvaihtojärjestelyt ja asianmukainen institutionaalinen rakenne.

               Kauppa ja kestävä kehitys

               Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä sellaisista kaupan ja kestävän kehityksen työvoima- ja ympäristönäkökohdista, joilla on merkitystä kaupan ja investointien yhteydessä. Siinä olisi oltava määräyksiä, joilla edistetään liittymistä näitä asioita koskeviin kansainvälisesti sovittuihin periaatteisiin ja sääntöihin ja niiden tosiasiallista täytäntöönpanoa. Tällaisia ovat muun muassa Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusnormit ja keskeiset yleissopimukset sekä monenväliset ympäristösopimukset, mukaan lukien ilmastonmuutokseen liittyvät sopimukset.

               Sopimuksessa olisi vahvistettava osapuolten oikeus työtä ja ympäristöä koskevaan sääntelyyn kansainvälisten sitoumustensa mukaisesti ja tavoitteena korkeatasoinen suoja. Siihen olisi sisällytettävä määräyksiä, joiden mukaan osapuolten työn ja ympäristön suojelutasoa ei saa alentaa kaupan ja investointien edistämiseksi. Niihin olisi sisällyttävä sitoumus siitä, että osapuolten työ- tai ympäristölaeista ei poiketa eikä niiden täytäntöönpanoa laiminlyödä.

               Sopimuksella olisi edistettävä sitä, että kauppa ja investoinnit vaikuttaisivat entistä enemmän kestävään kehitykseen, muun muassa helpottamalla ympäristö- ja ilmastoystävällisten tavaroiden ja palvelujen kauppaa ja edistämällä vapaaehtoisia kestävyyden takaavia järjestelmiä, yritysten sosiaalista vastuuta ja sukupuolten tasa-arvoa. Tässä olisi otettava huomioon kansainvälisesti sovitut välineet.

               Sopimukseen olisi sisällytettävä myös sitoumukset laillisesti hankittujen ja kestävästi hoidettujen luonnonvarojen kaupan edistämiseksi ottaen erityisesti huomioon biologisen monimuotoisuuden, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön, metsätaloustuotteet ja kalastuksen ja asiaa koskevat kansainväliset välineet ja käytännöt. Sopimuksella olisi myös kannustettava sellaista kauppaa, joka edistää vähäpäästöistä ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä.

               Sopimukseen olisi sisällytettävä sopivia määräyksiä, jotka koskevat sen määräysten tosiasiallista täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä menettelyjä mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi osapuolten välillä. Siinä olisi myös määrättävä kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta.

               Kauppa ja sukupuoli

               Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä kauppaan liittyvistä sukupuolinäkökohdista. Siinä olisi tunnustettava tarve parantaa naisten mahdollisuuksia hyötyä sopimuksella lujitettujen kauppasuhteiden tarjoamista taloudellisista mahdollisuuksista.

               Energia ja raaka-aineet

               Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä kauppaan ja investointeihin liittyvistä energia- ja raaka-ainenäkökohdista. Neuvotteluissa olisi pyrittävä varmistamaan avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja ennakoitavissa oleva liiketoimintaympäristö, rajoittamaan kilpailun vastaisia käytäntöjä sekä puuttumaan kotimaisuusastetta koskeviin vaatimuksiin kyseisillä aloilla. Sopimukseen olisi sisällytettävä myös sääntöjä, jotka tukevat ja edistävät kauppaa ja investointeja uusiutuvan energian alalla.

               Sääntelyn lähentäminen ja avoimuus

               Sopimukseen olisi sisällytettävä kaikille aloille yhteisiä määräyksiä sääntelyn lähentämisestä ja avoimuudesta, jotta voitaisiin laatia ja panna täytäntöön tehokkaita, kustannustehokkaita ja paremmin yhteensopivia säädöksiä tavaroista ja palveluista. Sopimuksessa olisi oltava muun muassa määräyksiä merkittäviä säädöksiä koskevista varhaisista kuulemisista sekä sidosryhmien mahdollisuuksista vaikuttaa säädösehdotusten valmisteluun, kauppaan ja investointeihin vaikuttavien toimenpiteiden julkaisemisesta, tiedonvaihdon edistämisestä sekä hyvien sääntelykäytäntöjen, joihin kuuluvat esimerkiksi vaikutustenarviointi ja jälkiarviointi, käytön lisäämisestä.

               Korruption torjunta

               Sopimukseen olisi sisällytettävä erityisiä määräyksiä kauppaan ja investointeihin vaikuttavasta korruptiosta ja sen kitkemisestä. Määräysten olisi perustuttava korruption torjuntaa koskeviin EU:n käytäntöihin ja sovittuihin kansainvälisiin normeihin ja sopimuksiin.

               Valtioiden välisten riitojen ratkaiseminen ja sovittelu

               Sopimukseen olisi sisällytettävä tehokas ja sitova mekanismi valtioiden välisten riitojen ratkaisemiseksi nopeutetulla menettelyllä, jota sovelletaan etenkin paneelin muodostamiseen ja paneelimenettelyyn. Riidanratkaisumekanismin olisi oltava läpinäkyvä, avoin ja innovatiivinen. Sopimuksessa olisi määrättävä joustavasta ja nopeasta sovittelumekanismista.

               Yleiset poikkeukset

               Sopimukseen olisi sisällytettävä muun muassa turvallisuuteen, maksutaseeseen, vakavaraisuusvalvontaan ja verotukseen liittyviä yleisiä poikkeuksia, jotka perustuvat WTO:n sopimusten asiaa koskeviin artikloihin.

               Muut alat

               Komission analyysin ja kauppapoliittisen komitean ennakkokuulemisen perusteella ja EU:n perussopimusten mukaisesti sopimukseen voidaan sisällyttää määräyksiä muista kauppaan ja investointeihin liittyvistä aloista, joista molemmat osapuolet ilmaisevat olevansa kiinnostuneita neuvottelujen kuluessa.

               IV. Yleinen institutionaalinen kehys

               Sopimukseen olisi sisällytettävä institutionaalista rakennetta koskevia määräyksiä, jotka perustuvat nykyisiin järjestelyihin ja käytäntöihin ja kehittävät niitä edelleen.

               Assosiaationeuvoston olisi säilytettävä asemansa uudistetun sopimuksen ylimpänä elimenä, joka vastaa sopimuksen täytäntöönpanon yleisestä valvonnasta. Assosiaationeuvoston kokousten tiheyttä ehdotetaan muutettavan osapuolten yhteisestä sopimuksesta.

               Assosiaatiokomitean olisi säilytettävä keskeinen asemansa sopimuksen täytäntöönpanossa. Sopimukseen olisi kirjattava tapoja tehostaa assosiaatiokomitean työtä, edistää synergioita ja lisätä dynaamisuutta assosiaatiokomitean avustaessa assosiaationeuvostoa tämän tehtävien hoitamisessa. Tiettyjä asioita varten voidaan perustaa alakomiteoita ja työryhmiä.

               Sopimuksessa olisi määrättävä sopimuksella perustetun assosiaatiokomitean alakohtaisista kauppakokouksista (”kauppa-assosiaatiokomitea”). Niissä seurataan sopimuksen kauppaa ja investointeja koskevien määräysten täytäntöönpanoa. Tiettyjä aloja varten voidaan perustaa tarvittaessa alakomiteoita. Ne toimisivat kauppa-assosiaatiokomitean puitteissa. Kauppa-assosiaatiokomitean olisi raportoitava assosiaationeuvostolle.

               Parlamentaarisen assosiaatiokomitean olisi säilytettävä asemansa Euroopan parlamentin ja Chilen kansalliskongressin jäsenten parlamentaarisen yhteistyön foorumina.

               Neuvoa-antava sekakomitea olisi säilytettävä. Se edustaa kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten näkemyksiä uuden sopimuksen täytäntöönpanosta.

               V. YLEISET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET

               Kaupan ja kauppaan liittyvien kysymysten riitojenratkaisumekanismista huolimatta sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä sen varalta, että sopimusvelvoitteita ei täytetä, mukaan lukien mahdollisuus keskeyttää sopimuksen soveltaminen kokonaan tai osittain, jos sen olennaisia osia rikotaan. Mikään sopimuksessa ei saisi vaikuttaa virallisten asiakirjojen julkisuusperiaatetta koskevaan EU:n lainsäädäntöön.

                     (1)

                        EYVL L 352, 30.12.2002, s.1