title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Saksan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/24

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Saksan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/05)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Saksa kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Saksan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä vuoden 2019 euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Erityisesti investointitoimenpiteet ja palkkojen nousun tukeminen edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 1 noudattamista euroalueen tasapainottamisen osalta, ja verotuksen painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta edistää euroaluetta koskevan suosituksen 3 noudattamista työmarkkinoiden toiminnan osalta.

                  (3)

                  Saksaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti vaihtotaseen ylijäämä supistuu hitaasti ja on edelleen suuri, ja sillä on rajat ylittäviä vaikutuksia. Ylijäämä pieneni hieman vuonna 2018 kotimaisen kysynnän piristyessä, ja sen odotetaan edelleen supistuvan vähitellen tulevina vuosina, joskin se pysyttelee makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä asetetun kynnysarvon yläpuolella. Ylijäämä kertoo siitä, että kotimaiset investoinnit ovat vähäisiä suhteessa säästöihin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Saksassa on toteutettu toimenpiteitä yksityisten ja julkisten investointien vilkastuttamiseksi, ja ne ovatkin lisääntyneet huomattavasti. Tämä on kasvattanut kotimaisen kysynnän merkitystä kasvun veturina. Investointien ja kulutuksen olisi kuitenkin voitu odottaa kasvavan suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) enemmän, kun otetaan huomioon suotuisat rahoitusehdot, julkisten investointitarpeiden kasautuminen erityisesti kuntasektorilla ja käytettävissä oleva finanssipoliittinen liikkumavara. Palkkojen nousu kiihtyi jonkin verran työmarkkinoiden kiristyessä, mutta reaalipalkkojen nousu on edelleen maltillista.

                  (4)

                  Saksa toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Saksaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 vakausohjelmassaan hallitus odottaa, että vuosina 2019–2023 julkisen talouden ylijäämä on ½–¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon vuonna 2019, ja velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen vähitellen siten, että se on 51¼ prosenttia vuonna 2023. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 1,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Saksan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan olisi tärkeää hyödyntää keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen finanssi- ja rakennepolitiikkaa, jotta julkisissa ja yksityisissä investoinneissa voitaisiin saavuttaa kestävä kasvusuuntaus erityisesti alue- ja kuntatasolla.

                  (7)

                  Julkiset ja yksityiset investoinnit kasvoivat vuonna 2018 voimakkaasti, mutta investointiaste on edelleen alle euroalueen keskiarvon. Julkisten investointien nimelliskasvu oli 7,7 prosenttia ja reaalikasvu 3,8 prosenttia vuonna 2018. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin edelleen, jotta suuri investointitarpeiden suma saadaan purettua erityisesti infrastruktuuri- ja koulutusinvestointien osalta. Julkisten investointien reaalikasvu on negatiivisen kasvun jakson jälkeen ollut positiivinen viimeksi kuluneiden kolmen vuoden ajan. Kuntatasolla nimelliset investoinnit kasvoivat lähes viidenneksellä pelkästään vuonna 2018. Tämä heijastaa hallituksen pyrkimyksiä lisätä investointeja. Kuntatasolla investoinnit olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin poistot. Kreditanstalt für Wiederaufbau -kehityspankin (KfW) vuoden 2019 kuntapaneelin mukaan oletetut kasautuneet investointitarpeet olivat vuoden loppuun 2018 mennessä 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä yhdessä julkisen talouden suotuisan rahoitusaseman kanssa osoittaa, että kaikilla hallintotasoilla, erityisesti alue- ja kuntatasolla, on mahdollista lisätä investointeja. Kuntien kapasiteetti- ja suunnittelurajoitteet haittaavat edelleen investointeja julkiseen infrastruktuuriin. Näiden rajoitteiden poistamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, joilla ei kuitenkaan ole vielä saatu aikaan kestäviä konkreettisia tuloksia. Myös digitaalisia julkisia palveluja ja julkisia hankintoja voitaisiin parantaa. Yksityiset investoinnit ovat lisääntyneet huomattavasti, joskaan eivät kaikissa omaisuuserälajeissa. Laiteinvestoinnit ovat kasvaneet voimakkaasti, koska kapasiteetin käyttöaste on ollut ennätyksellisen korkea. Asuntoinvestoinnit lisääntyvät edelleen voimakkaasti. Rakennusala on kuitenkin nyt raportoinut kapasiteettirajoitteista ja hintojen noususta. Muu kuin asuntorakentaminen on lisääntynyt reaalisin luvuin hitaasti, mikä viittaa siihen, että perusinfrastruktuuri ei ehkä ole pysynyt talouden tarpeiden tasalla.

                  (8)

                  Julkiset koulutusmenot, jotka olivat 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, olivat edelleen unionin 4,6 prosentin keskiarvoa pienemmät. Koulutusmenojen osuus kaikista julkisista menoista oli 9,3 prosenttia, joten myös se oli pienempi kuin unionin keskiarvo (10,2 prosenttia). Koulutus- ja tutkimusmenot pysyivät 9,0 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2017, eli ne jäivät kansallisesta tavoitteesta, joka on 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka koulutusmenot ovat reaalisin luvuin kasvaneet, kasaantuneiden investointitarpeiden suma jatkoi kasvuaan väestörakenteen kehityksen seurauksena. Lainsäädäntömuutokset (ns. DigitalPakt), joiden ansiosta liittohallitus voi tehdä suoraan investointeja digitaaliseen koulutukseen osavaltioiden (Länder) myöntämän rahoituksen lisäksi, ovat lupaavia, mutta niiden tulokset eivät ole vielä nähtävissä. Opiskelijamäärän kasvu, opettajapula, digitalisaatio ja varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laajentaminen ovat haasteita, joihin vastaaminen edellyttää asianmukaista julkista rahoitusta. Koulutusta sekä tutkimusta ja innovointia varten osoitettava lisärahoitus on ratkaisevan tärkeää Saksan potentiaalisen kasvun vauhdittamiselle ja teknologiseen muutokseen sopeutumiselle.

                  (9)

                  Saksa on viime vuosina edistynyt tutkimus- ja kehitysintensiteettinsä kasvattamisessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että suuret yritykset ovat lisänneet tutkimus- ja kehitysmenojaan erityisesti korkean keskitason teknologian valmistusteollisuudessa ja etenkin autoteollisuuden alalla. Pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, tutkimus- ja kehitysintensiteetti on huomattavasti alle unionin keskiarvon ja jää yhä enemmän jälkeen keskiarvosta. Pk-yritykset hyötyvät yleensä suuria yrityksiä vähemmän yhteistyöstä julkisten tutkimuslaitosten kanssa. Nämä kaksi tekijää vähentävät yritysten innovatiivisuutta, joka on pitkällä aikavälillä laskusuunnassa. Lisäinvestoinnit tutkimukseen ja kehitykseen ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan paitsi lisätä koko talouden innovointikapasiteettia ja parantaa tuottavuutta myös helpottaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja kiertotalouteen, erityisesti edistämällä kestävää liikennettä, vihreää energiateknologiaa, ekoinnovointia ja kierrätystä, ja lisätä julkisen sektorin tutkimustoiminnan tuloksellisuutta ja sen panosta näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

                  (10)

                  Saksan talouden digitalisoituminen etenee verkkaisesti, ja digitaaliteknologian käyttöönotto pk-yrityksissä jatkuu hitaana. Saksa on jäänyt jälkeen (gigabittinopeuksilla toimivan) erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan käyttöönotossa valtakunnallisesti ja erityisesti maaseutualueilla, joilla investointien lisääminen voisi vauhdittaa tuottavuuden kasvua. Vain 9 prosenttia Saksan kotitalouksista on suurtehoisten valokuituverkkojen piirissä (vuoden 2018 puolivälissä), kun unionin keskiarvo on 30 prosenttia. Nykyisten kuparikaapeliverkkojen parantaminen (vektorointi) on edelleen vakiintuneen operaattorin parhaana pitämä teknologinen ratkaisu. Vaikka monet palvelut perustuvat erittäin nopeisiin yhteyksiin, 23 700 yrityspuistoa ei vuonna 2017 ollut vielä valokuituverkon piirissä ja 28 prosentilla kaikista yrityksistä ei ollut pääsyä vähintään 50 megabitin nopeudella toimivaan verkkoon. Nopeiden yhteyksien puuttuminen jarruttaa investointeja, erityisesti kun on kyse pk-yrityksistä, joista monet sijaitsevat maaseudulla tai maaseutumaisilla alueilla. Julkiset toimenpiteet ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä ultranopeaa (≥ 100 Mbit/s) laajakaistaa varten tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotolle maaseutualueilla, ja tukien lisäksi voitaisiin tutkia myös muita rahoitusmahdollisuuksia. Myös tulokset, jotka koskevat digitaalisia julkisia palveluja ja sähköisiä terveyspalveluja, jäävät selvästi unionin keskiarvosta. Saksalaisista internetin käyttäjistä vain 43 prosenttia käytti sähköisiä viranomaispalveluja vuonna 2018 (kun unionin keskiarvo oli 64 prosenttia). Verkossa tarjottavia terveys- ja hoitopalveluja on käyttänyt 7 prosenttia saksalaisista (kun unionin keskiarvo on 18 prosenttia). Yleislääkäreistä 19 prosenttia käyttää sähköisiä lääkemääräyksiä (kun unionin keskiarvo on 50 prosenttia).

                  (11)

                  Saksassa on investoitava enemmän liikenneinfrastruktuuriin ja puhdasta liikkuvuutta edistäviin ratkaisuihin, jotta voidaan puuttua liikkuvuuteen ja ilmanlaatuun liittyviin haasteisiin sekä tukea ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana. Ilmanlaatu on Saksassa vakava ongelma erityisesti kaupunkialueilla, joilla liikenteen osuus haitallisista typen oksidien päästöistä on noin 60 prosenttia. Tavaraliikenne voisi hyötyä kehittyneemmistä intermodaalisuusratkaisuista. Auto on edelleen ylivoimaisesti yleisimmin käytetty liikenneväline päivittäisessä työmatkaliikenteessä, ja liikenneruuhkissa kulutetaan aikaa keskimäärin noin 30 tuntia vuodessa. Ruuhkista ja pysäköintipaikkojen etsimisestä aiheutuvien kustannusten on arvioitu olevan noin 110 miljardia euroa vuodessa eli noin 4 prosenttia suhteessa Saksan BKT:hen. Vaikka vaihtoehtoisilla polttoaineilla kulkevat ajoneuvot ovat lisääntyneet jyrkimmin uusien rekisteröityjen ajoneuvojen joukossa, niiden määrä on edelleen pieni. Autojen yhteiskäyttöä ja yhteisautoilua hyödynnetään edelleen hyvin vähän. Lisäksi tarvitaan merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja, kun otetaan huomioon akkujen kriittisten raaka-aineiden uudet toimitusketjut.

                  (12)

                  Saksan sähköverkot ovat hitaasti mukautumassa uusiutuviin energialähteisiin, ja merkittävät investoinnit siirto- ja jakeluverkkoihin ovat edelleen tarpeen. Pitkät viivästykset monien hankkeiden toteuttamisessa ovat aiheuttaneet merkittäviä kustannuksia Saksan ja Euroopan sähköverkoille ja sähkömarkkinoille. Energiaverkkojen laajentamista koskevassa vuonna 2009 annetussa laissa määritellyistä 1 800 kilometriä kattavista sähköverkkohankkeista oli vuoden 2018 toisen neljänneksen loppuun mennessä saatu toteutettua vain noin 800 kilometrin osuus, mikä johtui osittain kansalaisten vastustuksesta. Sähköverkon laajentamisen viivästyminen johtaa suurempiin ruuhkautumiskustannuksiin ja lisää markkinoiden toiminnan vääristymiä sekä Saksassa että sen naapurimaissa. Sähkö-, lämpö- ja liikennesektorin yhteenliittämistä, energialähteiden monipuolistamista ja asianmukaista verkkoinfrastruktuuria edistävät energiaverkkoinvestoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä energiajärjestelmän joustavuuden ja talouden eri alojen paremman yhdentymisen kannalta, kun päämääränä on energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen.

                  (13)

                  Asunnot eivät Saksassa ole enää yhtä kohtuuhintaisia kuin ennen. Sekä vuokrat että asuntojen hinnat ovat vuodesta 2015 nousseet pitkän aikavälin keskiarvoa nopeammin etenkin suurissa kaupungeissa. Vuonna 2017 asumiskustannukset olivat Saksassa 20 prosentilla 65 vuotta täyttäneistä kohtuuttomat (eli kokonaisasumiskustannukset olivat yli 40 prosenttia käytettävissä olevista tuloista), kun Euroopan tasolla samassa ikäryhmässä tämä osuus oli 10 prosenttia. Alimmassa tuloryhmässä niiden osuus, joilla asumismenot ylittivät kohtuuttoman asumismenorasituksen rajan, oli 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin unionin keskiarvo, joka oli 35,3 prosenttia. Hallitus on puuttunut tilanteeseen toteuttamalla joitakin toimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa vuokrankorotuksia rajoittava ”hintajarru” (Mietpreisbremse), uuden kiinteistön ostoa koskeva tukijärjestelmä (Baukindergeld) sekä peruslain muuttaminen siten, että liittovaltio voi myöntää taloudellista tukea sosiaaliseen asuntotuotantoon. Uudisasuntoja valmistuu kuitenkin huomattavasti kysyntää vähemmän, ja niiden määrä on selvästi alle hallituksen asettaman tavoitteen, joka on 375 000 uudisasuntoa vuodessa. Lisätoimenpiteet, kuten sosiaalisen asuntotuotannon nopeuttaminen, liikkumisvaihtoehtojen parantaminen sekä maankäyttöä ja rakentamista koskevan lainsäädännön uudistaminen, voivat olla tarpeen.

                  (14)

                  Saksa on saanut erityisesti hyötyä sisämarkkinoiden yhdentymisestä, ja se on tärkeässä asemassa niiden jatkokehittämisessä. Saksassa on kuitenkin edelleen suuria kilpailuesteitä yrityspalvelujen alalla muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Tämä koskee useita eri aloja, joihin kuuluvat muun muassa säännellyt ammatit, kuten arkkitehti- ja insinööripalvelut sekä lakiasiainpalvelut, joissa kilpailua haittaavat sääntelystä johtuvat rajoitteet. Näitä ovat esimerkiksi säännökset, joissa varataan oikeus toiminnan harjoittamiseen tietyille ammatinharjoittajille, sekä hintoja ja palkkioita koskeva sääntely. Myös sääntelemättömien yrityspalvelujen tapauksessa yleistä liiketoimintaympäristöä on rajoitettu enemmän kuin muissa jäsenvaltioissa. Kilpailua lisäävät muutokset yrityspalveluja koskevaan sääntelyyn lisäisivät investointien tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä ja talouden toimeliaisuutta.

                  (15)

                  Joidenkin aiempina vuosina tehtyjen parannusten jälkeen Saksassa edistyttiin viime vuonna vain vähän sellaisissa verojärjestelmän uudistuksissa, joilla tuetaan kotimaisia yksityisiä investointeja ja kasvua. Verojärjestelmä on edelleen monimutkainen, ja se vääristää muun muassa työmarkkinoille osallistumista, investointeja ja rahoitusta koskevaa päätöksentekoa. Järjestelmä voisi tarjota tehokkaampia kannustimia investointeihin ja kulutukseen. Eniten edistystä on saavutettu työn verotuksen alalla, mutta tämä edistys ei vielä näy datassa. Työn verotuksen vääristävää vaikutusta on edelleen mahdollista vähentää siirtämällä verotuksen painopistettä työstä muihin osallistavaa ja kestävää kasvua paremmin tukeviin verotulonlähteisiin. Ansiotuloverotus (verokiila) oli Saksassa vuonna 2018 edelleen unionin kireimpiä sekä keski- että pienituloisilla palkansaajilla. Työntekijöiden sosiaaliturvamaksut ovat erityisen suuret muihin maihin verrattuna, ja verokiilasta noin kaksi kolmasosaa muodostuu sosiaaliturvamaksuista ja yksi kolmasosa tuloverosta. Sen sijaan ympäristöverotulot suhteessa BKT:hen kuuluvat unionin pienimpiin. Pääomakustannukset ja keskimääräinen efektiivinen yhteisöveroaste, jotka vaihtelevat alueittain, ovat unionin korkeimpia. Keskimääräinen efektiivinen veroaste oli 28,8 prosenttia (kansallinen aggregaatti), kun unionin keskiarvo oli 20 prosenttia. Yhteisöveron, alueellisen yritysveron (Gewerbesteuer) ja solidaarisuuslisän vuorovaikutuksen vuoksi yhteisöverojärjestelmä on monimutkainen, johtaa korkeisiin verohallinnon kustannuksiin ja vaikuttaa vääristävästi investointien määrään ja sijaintiin. Lisäksi yhteisövero vääristää rahoituspäätöksiä, sillä se suosii velkarahoitusta, jonka määrän arvioidaan vuoden 2017 tietojen perusteella olevan unionin kolmanneksi suurin. Oman pääoman kustannusten pienentäminen voisi lisätä yksityisiä investointeja ja vahvistaa suhteellisen alikehittyneitä riskipääomamarkkinoita.

                  (16)

                  Työmarkkinat ovat säilyneet vahvoina, joskaan tiettyjen ryhmien työmarkkinapotentiaalia ei hyödynnetä riittävästi. Työllisyysaste 20–64-vuotiaiden ikäryhmässä oli 79,9 prosenttia vuoden 2018 neljännellä neljänneksellä eli yksi unionin korkeimmista. Työttömyysaste laski ennätyksellisen alhaiseksi (3,2 prosenttia) vuoden 2019 alkuun mennessä. Avointen työpaikkojen suuresta osuudesta ja työvoimapulasta on tulossa yhä selvemmin ongelma, joka rajoittaa merkittävästi tuotantoa eräillä alueilla ja aloilla. Tästä huolimatta tiettyjen väestöryhmien, kuten naisten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, työmarkkinapotentiaalia ei hyödynnetä riittävästi. Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus on Saksassa erittäin suuri (46,7 prosenttia). Työn verotus on Saksassa edelleen suhteellisen korkea, myös pienipalkkaisten työntekijöiden osalta. Avioparien yhteistä tuloverotusta koskevat erityissäännöt (Ehegattensplitting) vähentävät kotitalouden toisen tulonsaajan kannustimia lisätä tuntuvasti työtuntien määrää. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työllisyysaste on huomattavasti alhaisempi kuin kantaväestön, ja tämä ero on erityisen suuri naisilla. Saksassa on toteutettu toimenpiteitä, joilla tuetaan pakolaisten integroitumista työmarkkinoille. Tähän liittyy kuitenkin edelleen haasteita, joihin kuuluvat muun muassa puutteellinen saksan kielen taito, tutkinnon puuttuminen tai tutkinto, joka ei kelpaa Saksassa, lastenhoito- ja omaishoitovelvoitteet sekä kokemuksen puute Saksan työmarkkinoilla noudatettavista epävirallisista säännöistä.

                  (17)

                  Suurten ikäluokkien eläkkeelle jääminen vaikuttaa Saksaan enemmän kuin muihin jäsenmaihin. Pitkällä aikavälillä tämä väestörakenteen muutos rasittaa Saksan julkista taloutta, ja se voi vaarantaa eläkkeiden riittävyyden ja kasvattaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ikääntyneiden (65-vuotta täyttäneiden) tällä hetkellä pientä osuutta. Vuoden 2018 ikääntymisraportin (Euroopan komissio, 2018d) mukaan Saksan odotetaan vuoteen 2040 mennessä olevan yksi niistä maista, joiden julkisten eläkemenojen kasvu suhteessa BKT:hen kuuluu unionin suurimpiin (kasvun ennustetaan olevan 1,9 prosenttiyksikköä), kun taas julkisten eläkkeiden etuussuhteen odotetaan supistuvan 4,4 prosenttiyksikköä, 37,6 prosenttiin. Viimeaikaiset eläkeuudistukset ovat korottaneet tiettyjen ryhmien etuustasoa, mutta ei ole selvää, ovatko saavutetut sosiaalietuudet oikeassa suhteessa niistä julkiselle taloudelle aiheutuviin merkittäviin kustannuksiin. Hallitus on asettanut myös kaksi raja-arvoa (doppelte Haltelinie): eläkejärjestelmän maksuosuus saa olla enintään 20 prosenttia, ja eläkejärjestelmän korvausasteen on oltava vähintään 48 prosenttia vuoteen 2025 asti. Näiden raja-arvojen noudattamisen odotetaan vaativan merkittäviä finanssipoliittisia varainsiirtoja, jotka lisäävät nuorempien sukupolvien taakkaa entisestään. Lisäksi ongelmana on edelleen pienituloisten työntekijöiden eläketulojen riittävyys.

                  (18)

                  Kasvavasta työvoimapulasta huolimatta reaalipalkkojen nousu on maltillista, kun taas nimellistulot kasvoivat 3,1 prosenttia vuonna 2018. Vuonna 2018 palkkasumman kasvuun vaikutti osaltaan myös se, että työllisyys kasvoi etenkin paremmin palkattujen kokoaikaisten työpaikkojen ansiosta ja marginaalisten osa-aikaisten työpaikkojen osuus kaikista työpaikoista väheni. Palkkasumman kasvu oli hieman tuottavuuden kasvua nopeampaa. Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus supistui edelleen (2 prosenttiyksikköä vuodesta 2016 vuoteen 2017), 49 prosenttiin lännessä ja 34 prosenttiin idässä. Kattavuudessa on huomattavia eroja alojen välillä: julkisella sektorilla ja teollisuudessa kattavuus on laajempaa ja palvelualoilla taas huomattavasti suppeampaa. Pienipalkkaiset työntekijät ovat yleisesti ottaen hyötyneet vähimmäispalkasta, joka on ollut käytössä vuodesta 2015. Tuntipalkat kaikkein alimmissa palkkaluokissa, etenkin kahdessa alimmassa palkkadesiilissä, ovat nousseet huomattavasti. Pienipalkkaisten työntekijöiden osuus, joka oli 22,5 prosenttia vuonna 2017, on edelleen huomattavasti suurempi kuin unionin keskiarvo. Niiden henkilöiden osuus, joilla on vain minityöpaikka, väheni 6,8 prosenttia vuosina 2010–2018, ja sosiaaliturvamaksujen suorittamista edellyttävien työpaikkojen osuus kasvoi samana aikana noin 18,1 prosenttia. Palkkojen nousua edistävien olosuhteiden vahvistaminen tukisi kotimaista kysyntää ja edistäisi euroalueen tasapainottamista.

                  (19)

                  Koulutukseen perustuva sosiaalinen nousu on Saksassa vähäistä. Kansalliset lähteet vahvistavat, ettei Saksassa ole juurikaan onnistuttu vähentämään sosioekonomisen taustan vaikutusta koulutustuloksiin. Saksa on saavuttanut hyviä tuloksia hiljattain maahan saapuneiden maahanmuuttajien ja pakolaisten integroimisessa koulutukseen. Maahanmuuttajataustaisilla henkilöillä on kuitenkin yleensä suurempia haasteita kuin kantaväestöön kuuluvilla opiskelijoilla (esimerkiksi koulupudokkaiden osuus on suurempi ja oppisopimuspaikkojen saaminen on vaikeaa). Yhä heterogeenisemmat luokat edellyttävät voimakasta panostusta opettajien ammattikunnan vahvistamiseen ajankohtana, jona opettajista on jo paljon pulaa. Työntekijöiden vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen herättää huolta työntekijöiden tulevista työmarkkinatuloksista, erityisesti niiden 6,2 miljoonan henkilön osalta, joilla ei ole perustason luku- ja kirjoitustaitoa.

                  (20)

                  Vaikka köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevan väestön määrä on vähentynyt vuoden 2014 huippulukemista, yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseen liittyy edelleen haasteita. Vuonna 2017 köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski sellaisilla lapsilla, joiden vanhempien osaamistaso on matala, oli 67 prosenttiyksikköä suurempi kuin lapsilla, joiden vanhempien osaamistaso on korkea. Ero on huomattavasti suurempi kuin unionissa keskimäärin (53,9 prosenttia).

                  (21)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Saksa voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (22)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (23)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (7), että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (24)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2. Neuvoston suositukset tukevat osaltaan myös vuoden 2019 euroalueen suosituksen, erityisesti euroaluetta koskevan suosituksen 1, täytäntöönpanoa. Alla olevassa suosituksessa 1 tarkoitetulla finanssipolitiikalla puututaan muun muassa vaihtotaseen ylijäämään liittyviin epätasapainoihin,

            SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa saavuttaakseen kestävän kasvusuuntauksen julkisissa ja yksityisissä investoinneissa erityisesti alue- ja kuntatasolla; keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin, digitalisaatioon ja erittäin suuren kapasiteetin laajakaistaan, kestävään liikenteeseen ja energiaverkkoihin sekä kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaan ottaen huomioon alueelliset erot; siirtää verotuksen painopistettä työn verotuksesta muihin kestävän ja osallistavan kasvun kannalta vähemmän haitallisiin verotulojen lähteisiin; lisää kilpailua yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien aloilla;

         2.

            vähentää työtuntien määrän lisäämisen pidäkkeitä, suuri verokiila mukaan lukien, etenkin pienipalkkaisten ja kotitalouksien toisen tulonsaajan osalta; toteuttaa toimenpiteitä eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden turvaamiseksi säilyttäen samalla sen riittävyyden; vahvistaa olosuhteita, jotka tukevat palkkojen voimakkaampaa nousua, kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten roolia; parantaa muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien koulutustuloksia ja osaamistasoa.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 19.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Irlannin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/35

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Irlannin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/07)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Irlanti kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Irlannin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3 ilmenevä vuoden 2019 euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Erityisesti investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittäminen määritettyihin osa-alueisiin sekä verotoimenpiteiden käyttöönotto edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen, julkisen talouden parantamisen ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan osalta.

                  (3)

                  Irlantia koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Irlannin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri julkinen ja yksityinen velka ja suuri ulkomainen nettovelka tekevät Irlannista alttiin häiriöille, mutta virtamuuttujat ovat jatkaneet kohenemista. Yksityisen velan määrä on edelleen suuri, mutta talouskasvu tukee yhä sen vähenemistä. Monikansallisten yritysten toiminta vaikuttaa edelleen yritysten velkaan. Kotitalouksien velka näyttää yleisesti ottaen olevan sopusoinnussa talouden perustekijöiden kanssa, vaikka se onkin suuri verrattuna käytettävissä oleviin tuloihin. Julkisen velan ennustetaan vähenevän edelleen, samalla kun alijäämäinen julkinen talous lähestyy tasapainoa. Asuntojen hinnat ovat nousseet nopeasti monen vuoden ajan, mutta nousu on viime aikoina hidastunut. Asuntojen hinnat riippuvat suurelta osin tarjontarajoitteista, eikä yliarvostuksesta ole selvää näyttöä. Vaikka järjestämättömien lainojen määrä on yhä suuri, se on edelleen pienentynyt, vaikka pitkän aikavälin maksurästit vähenevätkin muita hitaammin.

                  (4)

                  Irlanti toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Irlantiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema kohenee 0,2 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuonna 2019 ja paranee sen jälkeen asteittain 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan viimeistään vuonna 2020. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen odotetaan vuonna 2019 supistuvan 61,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2023 edelleen 51,6 prosenttiin. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2020 alkaen, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Irlannille, että se saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) 7,0 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2019. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Irlannin odotetaan noudattavan suositeltua julkisen talouden sopeutusta vuonna 2019.

                  (8)

                  Irlannin olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 3,7 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia (8), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Irlannin ennustetaan saavuttavan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla ja ylittävän velkasäännön vaatimukset. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Irlannin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun otetaan huomioon Irlannin BKT:tä ja kotimaista tuotantoa koskevien mittausten välinen ero ja niiden vaikutus velkasuhteeseen sekä Irlannin tämänhetkinen suhdannetilanne ja kasvaneet ulkoiset riskit, olisi tärkeää käyttää mahdollisia satunnaistuloja julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen.

                  (9)

                  Julkisen talouden tila on parantunut entisestään tuotannon vahvan kasvun ansiosta, mutta tulojen epävakauteen liittyy vielä riskejä. Tulojen olisi oltava kestävämmällä pohjalla suhdannevaihteluiden ja häiriötilanteiden varalta. Verotukien soveltamisalan ja lukumäärän vähentäminen sekä veropohjan laajentaminen tekisivät tuloista vakaampia talouden epävakauden varalta. Irlanti on korottanut matkailun alennettua arvonlisäverokantaa, mutta viimeaikaisissa verotoimenpiteissä on keskitytty veronkevennyksiin ja verohelpotuksiin. Lisäksi Irlannilla on vielä potentiaalia parantaa tapaa, jolla sen verojärjestelmällä voidaan tukea ympäristötavoitteita. Tällaisia toimia voisivat olla fossiilisten polttoaineiden tukien vähentäminen ja aiempaa vahvemman hintasignaalin antaminen sijoittajille sitoutumalla aikatauluun, jonka mukaisesti hiiliveroa korotetaan seuraavan vuosikymmenen aikana.

                  (10)

                  Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää verojärjestelmien muuttamisessa tehokkaammiksi ja oikeudenmukaisemmiksi, kuten vuonna 2019 annetussa euroaluetta koskevassa suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään unionin lainsäädäntöä. Irlanti on toteuttanut toimenpiteitä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mutta maksettujen rojaltien ja osinkojen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Koska Irlantiin sijoittautuneiden yritysten unionin ulkopuolelle suorittamiin rojalti- ja osinkomaksuihin sovelletaan lähdeveroa rajoitetusti, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella.

                  (11)

                  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu edelleen ikääntymisen kustannuksiin liittyviä riskejä. Terveydenhuoltomenojen ennustetaan kasvavan 4,1 prosentista suhteessa BKT:hen (vuonna 2016) 5,1 prosenttiin vuonna 2070. Suurimmillaan, 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ne ovat vuonna 2063. Irlannin terveydenhuoltojärjestelmässä on osia, jotka toimivat hyvin tai paremmin kuin aiemmin, mutta järjestelmä on silti tehoton, sillä on vaikeuksia vastata kysyntään eikä se tarjoa koordinoitua ja integroitua hoitoa. Voidakseen helpottaa pahenevaa kysyntäpainetta Irlannin hallitus hyväksyi Sláintecaren toteuttamisstrategian ja perusti Sláintecaren ohjelmantoteuttamisviraston. Tarkoituksena on uudistaa ja nykyaikaistaa Irlannin terveys- ja sosiaalipalvelut perusteellisesti seuraavien kymmenen vuoden aikana. Suunniteltu uudistus on uskottava visio siitä, miten terveydenhuoltojärjestelmä saadaan kaikkien ulottuville ja siitä tehdään kestävä, miten se voi vastata vanhenevan väestön asettamiin vaatimuksiin ja miten hoitoa voidaan siirtää yhteisölle ja keskittyä enemmän ennaltaehkäisyyn. Tällä on todennäköisesti myönteinen vaikutus, kun riippuvuus akuuttisairaanhoidosta vähenee ja terveydenhuollosta tulee kustannustehokkaampaa. Strategian täytäntöönpanoa uhkaavat terveydenhuoltojärjestelmän vaikeudet puuttua päällekkäisten sairausvakuutusten markkinoihin ja hallinnoida omaa talousarviota, suoriutumista ja työvoimaa lyhyellä aikavälillä. Myös lyhyen aikavälin kustannuksia on hillittävä, jotta Sláintecaren visio toteutuu pitkällä aikavälillä.

                  (12)

                  Huolimatta hallituksen aiemmista pyrkimyksistä hillitä julkisen sektorin eläkemenoja eläkejärjestelmän kokonaisalijäämän odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä merkittävästi eläkemenojen kasvun tuloksena: vuonna 2016 ne olivat 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2070 niiden ennustetaan olevan 6,6 prosenttia (ja suurimmillaan 7,5 prosenttia vuonna 2053). Eläkeuudistusta koskevan etenemissuunnitelman täysimittainen ja pikainen toteuttaminen on keskeisen tärkeä pyrittäessä lisäämään Irlannin eläkejärjestelmän julkistaloudellista kestävyyttä.

                  (13)

                  Lisäinvestoinnit osaamiseen, koulutukseen sekä sosiaaliseen osallisuuteen ovat keskeisen tärkeitä, jotta Irlanti voi parantaa tuottavuuttaan ja lisätä pitkän aikavälin osallistavaa kasvua. Työmarkkinat ovat kiristyneet, ja eräillä sektoreilla esiin tuleva osaamisvaje ja kohtaanto-ongelmat edellyttävät työvoiman ulkopuolella oleviin potentiaalisiin työntekijäryhmiin kohdennettavia toimia sekä panostamista hyödyntämättömään inhimilliseen pääomaan. Täydennyskoulutusta sekä opetussuunnitelmien ja ammattikoulutuksen parempaa mukauttamista työmarkkinoiden tarpeisiin olisi edistettävä. Työvoimasta vain pienellä osalla on digitaaliset perustaidot, mikä edellyttää lisäinvestointeja työssäoppimiseen ja aikuisen työvoiman täydennyskoulutukseen. Naisten varsin alhaista työllisyysastetta voidaan kasvattaa investoimalla laadukkaaseen ja edulliseen lastenhoitoon ja ottamalla käyttöön kansallinen lastenhoitojärjestelmä (National Childcare Scheme). Vammaisten työvoimaosuus on yksi Euroopan alhaisimmista. Sellaisissa kotitalouksissa asuvien ihmisten määrä, joiden työssäkäyntiaste on alhainen, on edelleen yksi unionin suurimmista, mikä osoittaa, että tätä väestöryhmää on tuettava juuri sille suunnatuilla, integroiduilla aktivointistrategioilla.

                  (14)

                  Talouskriisiä seuranneina vuosina tehtyjen investointien vähäisyys on heikentänyt edullisten asuntojen ja sosiaalisen asuntotuotannon sekä asianmukaisen infrastruktuurin saatavuutta puhtaan liikenteen ja energian, vesihuollon sekä ultranopean laajakaistan aloilla. Tämä puolestaan aiheuttaa esteitä yritysten investoinneille. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden vuoden aikana. Infrastruktuurin parantaminen voisi olla yhdessä maankäytön suunnittelun kanssa ratkaiseva tekijä, jolla mahdollistetaan asuntotarjonnan parantaminen, yksityisten investointien lisääminen, tuottavuuden kasvu ja tasapainoinen alueellinen talouskehitys. Tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavat yhteydet ja riittävät digitaaliset taidot ovat edelleen hyvin tärkeitä kotimaisille yrityksille, jotta ne voivat käyttää digitaaliteknologiaa tehokkaasti, sekä kotimaisen tieto- ja viestintäteknologian sektorin menestymiselle. Ultranopean laajakaistan saatavuuteen liittyy edelleen merkittäviä haasteita erityisesti maaseudulla. Puhtaaseen energiaan, puhtaaseen julkiseen liikenteeseen ja vesihuoltoon tehtävien infrastruktuuri-investointien lisääminen sekä hiilestä irtautumisen, energiatehokkuuden, uudistuvan energian ja kiertotalouden alalla toteutettavat tehostetut toimet auttaisivat Irlantia sen siirtyessä vähähiiliseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen.

                  (15)

                  Kansallisen kehityssuunnitelman käynnistäminen voisi lopulta johtaa uuden perusinfrastruktuurin rakentamiseen, mutta rakennussektorin heikko kapasiteetti voi muodostua esteeksi sen nopealle käyttöönotolle. Lisäksi monipuolistamalla meriliikennettä ja energiayhteyksiä Manner-Euroopan kanssa voitaisiin parantaa talouden sietokykyä ulkoisia häiriöitä vastaan. Irlanti ei ole tähän mennessä kyennyt purkamaan talouskasvun yhteyttä kasvihuonekaasupäästöihin ja ilman epäpuhtauksiin. Kasvihuonepäästöt ovat lisääntyneet jatkuvasti erityisesti liikenteessä, maataloudessa, energia-alalla ja rakennetun ympäristön alalla. Koska tällä osa-alueella ei ole saatu aikaan kehitystä, Irlannin on vaikeampaa täyttää unionivelvoitteensa, ja samalla tulevien toimien kustannukset kasvavat.

                  (16)

                  Jatkuva tarjontavaje ja samanaikainen kysynnän kasvu kiihdyttävät kiinteistöjen hintojen nousua edelleen. Vaikka hinnat eivät vaikuttaneet yliarvostetuilta vuonna 2017, kohtuuhintaisten asuntojen puutteesta on tulossa ongelma. Asuntopula vaikuttaa myös sosiaaliseen asuntotuotantoon, sillä investoiminen ja rakentaminen oli viime vuosikymmenellä riittämätöntä. Sosiaalisen asuntotuotannon kysynnän arvioidaan olevan noin 72 000 asuntoa, mutta vuonna 2019 valmistunee vain 10 000 asuntoa. Irlannin asumisavustuksen (HAP) tai vuokra-asumisjärjestelmän kautta apua voidaan antaa 17 000 kotitaloudelle, mutta tällöin vaarana on, että vuokrat nousevat yksityisillä vuokramarkkinoilla, joilla tarjonta on jo nyt rajallista. Monet sosiaaliset vuokra-asunnot ovat vajaakäytöllä erityisesti Dublinin alueella, osittain vanhentuneiden perimyskäytäntöjen vuoksi. Tarjolla olevien sosiaalisten vuokra-asuntojen tyyppivalikoima on riittämätön, ja asuntoja, joista maksetaan omakustannusperusteista vuokraa (cost-rental), on hyvin vähän, mikä pahentaa tilannetta entisestään. Tämä on yksi keskeinen syy siihen, että tilapäismajoituksessa asuvien henkilöiden ja perheiden määrä kasvaa koko ajan, ja asunnottomia oli helmikuussa 2019 ennätyksellisen paljon.

                  (17)

                  Olisi hyvin tärkeää edistää kotimaisten yritysten innovaatiopohjaista tuottavuutta, jotta voitaisiin tukea tuottavuuden vahvempaa ja kestävämpää kasvua. Yritysten tutkimus- ja kehittämistoimintaan (T&K) käyttämät menot kasvavat edelleen, mutta ovat alle unionin keskiarvon ja keskittyvät voimakkaasti ulkomaisessa omistuksessa oleviin yrityksiin. Innovaatiopolitiikkaa voitaisiin suunnata tukemaan paremmin irlantilaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). T&K-toimintaa tuetaan Irlannissa edelleen pääasiassa epäsuoralla tuella (verohyvityksillä, joiden osuus on 80 prosenttia kaikesta julkisesta tuesta). Vahvemmat yhteydet monikansallisten ja kotimaisten yritysten välillä voisivat osaltaan parantaa innovaatioiden jakautumista kaikkialle talouteen. Lisäksi innovointipotentiaalia lisäisi tiiviimpi yhteistyö yritysten ja julkisten tutkimuskeskusten välillä.

                  (18)

                  Vaikka julkisen T&K-toiminnan menojen vähäisyys (1,05 % suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo on 2 %) aiheuttaa edelleen huolta, hiljattain hyväksytty Future Jobs Ireland 2019 -ohjelma tarjoaa lupaavan kehyksen innovoinnin ja teknologisen muutoksen edistämiselle ja pk-yritysten tuottavuuden parantamiselle. Sen täysimittainen toteuttaminen riippuu kuitenkin siitä, lisätäänkö tutkimukseen ja innovointiin suunnattuja julkisia menoja merkittävästi ja toteutuuko hiljattain hyväksytty ohjelma konkreettisina politiikkatoimina. Nykyisellään tästä kunnianhimoisesta toimenpideluettelosta puuttuvat tietyt tärkeät yksityiskohdat ja tarkat täytäntöönpanoajankohdat. Esimerkiksi vuonna 2019 toteutettavien toimien osalta ei ole esitetty toimenpiteitä, joilla lisättäisiin pitkän aikavälin pääomasijoituksia, jotta kotimaisia yrityksiä voitaisiin tukea liiketoimien laajentamisessa. Politiikkayhdistelmä, jolla pk-yrityksiä kannustetaan investoimaan uusiin teknologioihin, sisältää verohyvityksiä ja muita kannustimia, joilla pyritään lisäämään pk-yritysten investointeja innovointiin. Näiden toimenpiteiden suhteellista laajuutta ei kuitenkaan edelleenkään tiedetä. Future Jobs Ireland 2019 -ohjelmaan ei sisälly erityisiä toimia tai suoritteita, joilla kavennettaisiin Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden välistä eroa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien laajakaistaverkkojen käyttöönotossa vuoteen 2025 ulottuvien gigabittiyhteiskuntaa koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti. Kansallisen laajakaistasuunnitelman odotetaan auttavan tämän puutteen korjaamisessa.

                  (19)

                  Alueelliset erot Irlannissa ovat merkittäviä, ja ne ovat kasvaneet viime vuosikymmenen aikana. Alueelliset taloudelliset erot ovat Irlannissa asukasta kohti lasketun BKT:n perusteella suuret verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Vuosien 2000 ja 2016 välillä BKT asukasta kohti kasvoi Southern and Eastern -alueella 74 prosenttia, mikä on 63 prosenttiyksikköä enemmän kuin Border, Midland and Western -alueella. Vuoden 2012 jälkeen kasvuvauhti on vain kiihtynyt. Vuonna 2016 BKT asukasta kohti oli Southern and Eastern -alueella 2,6-kertainen Border, Midland and Western -alueeseen verrattuna. Dublinin alueella asuu 40 prosenttia Irlannin väestöstä, ja sen osuus BKT:n kasvusta vuosien 2000 ja 2016 välillä oli 62 prosenttiyksikköä.

                  (20)

                  Sääntelyn aiheuttamat esteet yrittäjyydelle (erityisesti tietyt asetukset, jotka liittyvät liikekiinteistöihin ja oikeudellisiin palveluihin) vaikuttavat kielteisesti yritysten markkinoille pääsyyn ja niiltä poistumiseen ja näin myös kotimaisten irlantilaisyritysten tuottavuuteen. Vähittäismarkkinoille pääsyn esteet muodostavat haasteen. Irlanti on niiden viiden maan joukossa, joilla on eniten menettelyä koskevia sääntöjä vähittäismyymälöiden perustamiselle. Vähittäismyyjiin kohdistuu menettelyllisiä esteitä, jotka aiheuttavat viiveitä ja lisäävät uusien myymälöiden avaamisen kustannuksia. Niillä voi olla myös kielteinen vaikutus markkinoiden rakenteeseen ja dynamiikkaan.

                  (21)

                  Uutta oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskevaa lakia ei ole vieläkään pantu täytäntöön, sillä asetusten käyttöönotossa on merkittäviä viiveitä, vaikka valmistelevia kuulemisia käydäänkin parhaillaan. Edelleen on epävarmaa, voivatko tiettyjen hyväksyttyjen elinten edustajat olla riita-asioissa suoraan yhteydessä oikeusasianajajaan (barrister) tai voivatko oikeushenkilöt olla osakkaina kaikentyyppisissä oikeusalan palveluja tarjoavissa yrityksissä. Kuitenkin on vältettävä asettamasta monialaisille yrityksille liian monimutkaisia toiminta- ja hallintosääntöjä. On ensisijaisen tärkeää suhtautua kunnianhimoisesti sellaisten uudistusten toteuttamiseen, joille ei ole asetettu määräaikaa. Future Jobs Ireland 2019 -ohjelmaan sisältyvällä kohdalla Ambition 2.3 on tarkoitus puuttua oikeudellisten palvelujen kustannuksiin liittyviin ongelmiin, mutta ainoa konkreettinen tulos, joka on määrä saada aikaan vuonna 2019, on alustava ja aikataulu moniselitteinen. Viiveet tämän uudistuksen toteuttamisessa pahentavat osaltaan oikeudellisten palvelujen korkeita kustannuksia Irlannissa, mikä on yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, ja yksityishenkilöille vahingoksi. Koska oikeudelliset palvelut ovat tärkeitä muille yrityspalveluille, oikeudellisten palvelujen rajoituksilla on vaikutusta myös muiden alojen (esim. vakuutusalan) korkeisiin kustannuksiin.

                  (22)

                  Järjestämättömien lainojen osuus on jatkanut supistumistaan ja pieneni vuoden 2018 neljättä neljännestä edeltävän vuoden aikana 4,4 prosenttiyksikköä 5,5 prosenttiin. Pankit ovat hyvää vauhtia saavuttamassa vähennystavoitteitaan tukenaan arvopaperien myynti, uudelleenjärjestelyt ja kiinteistöjen hintojen nousu. Asuntoluottojen pitkän aikavälin maksurästejä (yli kaksi vuotta myöhässä olevat maksut) on edelleen verrattain paljon, mikä vaikuttaa osaltaan siihen, että järjestämättömien lainojen osuus pysyy euroalueen keskiarvon yläpuolella. Ongelman sosiaaliseen ja taloudelliseen vaikutukseen puuttumiseksi on esitetty useita, muun muassa haavoittuvassa asemassa oleviin kotitalouksiin kohdistuvia, aloitteita ja lakiesityksiä. Tällainen on esimerkiksi laki, jonka mukaan lainanantaja ei saa siirtää asuntoluottoja, joiden vakuutena on asuinkiinteistö, ilman lainanottajan suostumusta (no consent, no sale). Luottorekisteri alkoi toimia kuluttajaluottojen osalta täysimittaisesti vuonna 2018. Se on keskeinen väline arvioitaessa, kykenevätkö lainanottajat hoitamaan lainansa. Maksukyvyttömyysjärjestelyjä sekä mahdollisuuksia selvittää maksurästejä tuomioistuimessa tai sen ulkopuolella on rajallisesti. Haasteena on edelleen asuntoluottojen pitkän aikavälin maksurästien vähentäminen ja haavoittuvassa asemassa olevia kotitalouksia koskevien aloitteiden hyödyntäminen ilman, että järjestämättömien lainojen vähentämiselle luodaan tarpeettomia esteitä. Tilanne edellyttää jatkuvaa valvontaa.

                  (23)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Irlanti voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (24)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (25)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (9), että Irlannin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (26)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3. Neuvoston suositukset tukevat osaltaan myös vuoden 2019 euroalueen suosituksen, erityisesti euroaluetta koskevan suosituksen 2, täytäntöönpanoa. Alla olevassa suosituksessa 1 tarkoitetulla finanssipolitiikalla puututaan muun muassa suureen julkisen talouden velkaan liittyviin epätasapainoihin,

            SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2020; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen supistamista; rajoittaa verotukien soveltamisalaa ja lukumäärää ja laajentaa veropohjaa; puuttuu edelleen verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa aggressiivista verosuunnittelua, ja keskittyy erityisesti toiseen maahan suoritettaviin maksuihin; puuttuu väestön ikääntymiseen liittyvien menojen odotettavissa olevaan kasvuun tekemällä terveydenhuoltojärjestelmästä kustannustehokkaan ja toteuttamalla suunnitellut eläkeuudistukset kokonaisuudessaan;

         2.

            tarjoaa yksilöllistä tukea aktiiviseen integroitumiseen ja helpottaa täydennyskoulutusta erityisesti haavoittuville ryhmille ja sellaisissa kotitalouksissa asuville, joiden työssäkäyntiaste on alhainen; lisää kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuutta;

         3.

            keskittää investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, kestävään liikenne-, vesi- ja digitaali-infrastruktuuriin sekä edullisiin asuntoihin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon alueelliset erot huomioon ottaen; toteuttaa toimia, myös Future Jobs -strategiaan kuuluvia, talouden monipuolistamiseksi ja irlantilaisten yritysten – erityisesti pk-yritysten – tuottavuuden parantamiseksi käyttämällä enemmän suoran rahoituksen välineitä tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseen ja vähentämällä sääntelyn aiheuttamia esteitä yrittäjyydelle.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 27.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa. Irlannin menojen kasvun vertailuarvossa otetaan huomioon mukautus, jolla korjataan potentiaalisen kasvun kymmenen vuoden viitearvon vääristymä. Sen aiheutti reaalisen BKT:n poikkeuksellisen suuri kasvu vuonna 2015. Samoin kuin Irlannin viranomaiset vuoden 2017 talousarviolaskelmissaan, komissio on käyttänyt vuosien 2014 ja 2016 potentiaalisen kasvuvauhdin keskiarvoa.

         (8)  Kuten vuonna 2019, menojen kasvun vertailuarvossa otetaan huomioon mukautus, jolla korjataan potentiaalisen kasvun kymmenen vuoden viitearvon vääristymä. Sen aiheutti reaalisen BKT:n poikkeuksellisen suuri kasvu vuonna 2015.

         (9)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Kreikan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/42

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Kreikan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/08)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Kreikka kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kreikan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä vuoden 2019 euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Ohjelmanjälkeisten sitoumusten mukaiset uudistukset ja investointeihin liittyvän talouspolitiikan kohdentaminen määritettyihin osa-alueisiin edistävät euroaluetta koskevan suosituksen noudattamista.

                  (3)

                  Kreikkaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Havaitut epätasapainot liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, negatiiviseen ulkomaiseen nettovarallisuusasemaan, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen pankkien taseissa ja edelleen korkeaan työttömyysasteeseen. Viime vuosina on lisäksi käynnistetty perusteellisia institutionaalisia ja rakenteellisia uudistuksia talouden nykyaikaistamiseksi. Valtion on jatkettava niiden toteuttamista useita vuosia, jotta niiden vaikutuksia voidaan hyödyntää kaikilta osin.

                  (4)

                  Kreikka toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan (5).

                  (6)

                  Kreikkaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Kreikan olisi myös säilytettävä vakaa julkisen talouden rahoitusasema, jolla varmistetaan, että neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2017/1226 (6) vuodeksi 2018 ja keskipitkälle aikavälille asetettu tavoite, joka on 3,5 prosentin perusylijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT), saavutetaan. Keväällä 2018 neuvosto ei antanut Kreikalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä maakohtaista suositusta, sillä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (7) 12 artiklan mukaisesti se oli tuolloin vapautettu talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista, koska maa oli makrotalouden sopeutusohjelman kohteena. Kreikkaan ohjelman jälkeen sovellettavaan kehykseen sisältyy tiukennetun valvonnan käynnistäminen ja se, että Kreikka otetaan uudestaan mukaan talous- ja sosiaalipolitiikan koordinoinnin eurooppalaisen ohjausjakson kehykseen, minkä lisäksi tiukennetun valvonnan ja eurooppalaisen ohjausjakson prosessien välinen synergia pyritään saamaan mahdollisimman kattavaksi.

                  (7)

                  Vuoden 2019 vakausohjelmassaan hallitus ennakoi, että vuosina 2019–2022 nimellinen ylijäämä on 1,1–1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallitus asetti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeksi vuodesta 2020 alkaen rakenteellisen ylijäämän, joka on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (8) perusteella tämä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on tarkoitus ylittää koko ohjelmakauden ajan, ja julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen niin, että se on 153,3 prosenttia vuonna 2022. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka riippumaton elin on virallisesti vahvistanut, on suotuisa. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 1,9 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän lasku-uralla, ja maan ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2019 ja velkasääntöä vuonna 2020. Kaiken kaikkiaan komission kevään 2019 talousennusteen perusteella Kreikan arvioitiin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen säännöksiä. Tuolloin ei luonnollisestikaan voitu ottaa huomioon määräajan jälkeen hyväksyttyjä uusia toimenpiteitä. Talousennusteen perusteella Kreikan myös katsottiin noudattavan tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa seurattavaa perusylijäämätavoitetta, joka on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (8)

                  Vakausohjelmaan ja komission kevään 2019 talousennusteeseen ei sisälly uusia pysyviä toimenpiteitä, joista on ilmoitettu ja jotka on hyväksytty nopeasti niiden määräpäivien jälkeen. Komissio arvioi, että näiden toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on yli 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja sitä seuraavina vuosina. Se arvioi myös, että näiden uusien toimenpiteiden käyttöönotto vaarantaa sovitun perusylijäämätavoitteen, sellaisena kuin sitä seurataan tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa ja sellaisena kuin se vahvistetaan annetussa täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2017/1226. Lisäksi uusien toimenpiteiden odotetaan vähentävän rakenteellista rahoitusasemaa, mikä herättää huolta siitä, saavutetaanko julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuonna 2020. Uudelleenarviointi tehdään syksyllä 2019, ja siihen sisältyy myös nettomenojen kasvun vertailuarvon tarkistaminen vuonna 2020. Vaikka julkisen talouden velan odotetaan pysyvän lasku-uralla, velan supistamiselle asetetun viitearvon noudattaminen saattaa olla vaarassa. Tätä tilannetta, joka on tuloksena äskettäin hyväksytyistä toimenpiteistä, on arvioitava syksyllä uudelleen.

                  (9)

                  Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen, siihen sovelletaan ohjelman jälkeistä valvontakehystä, joka on sisällytetty talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja Kreikkaan sovelletaan asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa. Kreikkaa koskevasta tiukennetusta valvonnasta annetuissa komission täytäntöönpanopäätöksissä (EU) 2018/1192 (9) ja (EU) 2019/338 (10) otetaan huomioon se, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan makrotalouden epätasapainojen todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Kreikka sitoutui 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä jatkamaan kaikkia ohjelman puitteissa hyväksyttyjä keskeisiä uudistuksia, kunnes ne on saatu toteutettua kaikilta osin. Kreikka sitoutui myös toteuttamaan erityistoimia seuraavilla aloilla: finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, sosiaalipalvelut, rahoitusvakaus, työ- ja tuotemarkkinat, yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus. Kreikka on velvollinen raportoimaan neljännesvuosittain siitä, miten se on edistynyt tiukennetun valvonnan mukaisten sitoumustensa täyttämisessä. Suotuisa raportti voi kuuden kuukauden välein avata tietä velkahelpotustoimenpiteille, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Euroryhmä päätti huhtikuussa 2019 maksaa politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisen erän, joka on 970 miljoonaa euroa. Kolmas tiukennettua valvontaa koskeva raportti, jossa arvioidaan Kreikan edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa, julkaistiin 5 päivänä kesäkuuta 2019.

                  (10)

                  Uudistuksilla, joilla parannetaan liiketoimintaympäristöä ja instituutioiden laatua, erityisesti oikeuslaitoksen tehokkuutta, voitaisiin lisätä Kreikan talouden kestävyyttä, parantaa maksukuria ja vaikuttaa merkittävästi investointipäätöksiin ja yritysten houkuttelemiseen. Viimeaikaisista parannuksista huolimatta Kreikan oikeuslaitokseen kohdistuu edelleen haasteita. Se on tehoton, sillä päätöksen tekeminen kestää usein liian pitkään ja asioiden käsittelyn ruuhkautuminen heikentää tuomioistuinten tuottavuutta. Tälle osa-alueelle on siis kohdennettava lisää toimia, myös niin rahoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan kuin investointipotentiaalin aktivoimisen helpottamiseksi.

                  (11)

                  Useita vuosia jatkunut ali-investointi on johtanut suuriin investointivajeisiin Kreikassa. Kasvua edistävien investointien lisääminen on keskeisessä asemassa, kun tuetaan pitkän aikavälin kasvua ja vähennetään alueellisia eroja. Rahoitusalalla toteutettavat luotontarjontaa laajentavat uudistukset ovat keskeisiä investointien tukemisessa. Vuoden 2019 maaraportissa määritetään julkisen ja yksityisen sektorin investointien painopistealueet.

                  (12)

                  Investoinnit koulutukseen ovat keskeisiä Kreikan tuottavuuden parantamiseksi, pitkän aikavälin osallistavan kasvun lisäämiseksi sekä kasvun esteiden poistamiseksi innovatiivisilla aloilla. Kreikan koulutusjärjestelmällä on edessään useita haasteita, jotka liittyvät riittämättömiin resursseihin, vähäiseen autonomiaan, alisuoriutumiseen perustaidoissa (myös digitaalisissa taidoissa) ja jatkuvaan osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoon. Koulutusjärjestelmän laadun parantaminen edellyttää vastuuvelvollisuutta ja seurantaa, jotka puuttuvat lähes kokonaan kaikilta tasoilta. Laadukkaan ja osallistavan koulutuksen edistäminen, koulutuksen kytkeminen paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin, ammatillisen koulutuksen houkuttelevuuden lisääminen ja elinikäiseen oppimiseen osallistumisen edistäminen ovat tärkeitä tekijöitä, jotka tukevat kestävää kasvua.

                  (13)

                  Viimeaikaisista parannuksista huolimatta pitkäaikaistyöttömien osuus, 70 prosenttia kaikista työttömistä Kreikassa vuonna 2018, on varsin korkea. Myös korkea nuorisotyöttömyys ja naisten alhainen osallistuminen työmarkkinoille herättävät huolta. Toimenpiteet olisi kohdennettava työllisyysnäkymien parantamiseen, työmarkkinoille osallistumisen edistämiseen ja työpaikkojen luomiselle otollisten olosuhteiden synnyttämiseen. Työmarkkinaosapuolten tuloksellinen vuoropuhelu ja vastuullinen sosiaalinen kumppanuus Kreikassa voivat tukea pysyvien uudistusten toteuttamiselle ja niihin sitoutumiselle suotuisaa ympäristöä, mikä parantaisi työmarkkinoiden toimintaa.

                  (14)

                  Vaikka uudistuksia on käynnistetty, Kreikalle ovat ominaisia suuret tuloerot ja se, että sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyysriskin vähentämiseen on pienin unionissa (15,83 prosenttia vuonna 2017, kun unionin keskiarvo oli 33,98 prosenttia). Investoinnit olisi kohdennettava osallistavien, kohtuuhintaisten ja laadukkaiden sosiaalipalvelujen saatavuuden parantamiseen sekä päiväkotien kehittämiseen. Tukemalla vähävaraisimpia ja edistämällä köyhyysvaarassa olevien lasten, vammaisten, maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumista yhteiskuntaan ottaen samalla huomioon maantieteelliset erot parannettaisiin yhteiskunnallista osallisuutta Kreikassa.

                  (15)

                  Kreikka aloitti vuonna 2017 perusterveydenhuoltojärjestelmän kauaskantoisen uudistuksen. Se on ratkaisevan tärkeä perusterveydenhuollon saatavuuden kannalta ja sen toteuttaminen edellyttää jatkuvia investointeja paikallisten perusterveydenhuollon yksiköiden (TOMY) kautta.

                  (16)

                  Kreikan liikennejärjestelmällä on edessään merkittäviä haasteita. Se perustuu suurelta osin maantieliikenteeseen ja on vahvasti riippuvainen öljystä. Kaikki pääyhteydet ovat jollakin tavalla yhteydessä Ateena–Thessaloniki-reittiin. Kuljetuskustannukset ovat yhä korkeat, vaikka palvelun laatu, turvallisuusnormit ja älykkäiden liikennejärjestelmien yleistyminen ovat jääneet vähäisiksi. Uusia investointeja tarvitaan multimodaaliliikenteen lisäämiseksi ja alueellisen yhdentymisen ja kaupunkikehityksen edistämiseksi.

                  (17)

                  On investoitava enemmän kiinteän jätteen sekä yhdyskunta- ja teollisuusjätevesien käsittelyyn, jotta maan ympäristönsuojelunormit saadaan vastaamaan muun unionin normeja. Kiinteiden jätteiden käsittely on edelleen suuri rakenteellinen haaste. Kreikassa käytetään edelleen paljon kaatopaikkoja ja mekaanis-biologista käsittelyä nykyaikaisempien tekniikoiden sijaan. Lisäksi kierrätetyn yhdyskuntajätteen osuus on vain noin kolmannes unionin keskiarvosta. Investointeja tarvitaan myös parantamaan vedenkäsittelyä, torjumaan maaperän suolaantumista ja tukemaan toimia, joilla pyritään estämään tulvia ja palauttamaan jokien luonnollinen virtaama.

                  (18)

                  Infrastruktuurien kehittymättömyys lisää yritysten ja kotitalouksien energiakustannuksia ja muodostaa esteen uusiutuvan energian käyttöönotolle. Kreikan erityisenä haasteena ovat saarten sähköverkkojen yhdistäminen ja yhteydet naapurimaihin. Kaupallisen kaasuinfrastruktuurin jatkokehittäminen auttaisi kasvattamaan markkinoita. Sekä kaasu- että sähkömarkkinoiden uudistuksessa olisi pyrittävä hyödyntämään uuden infrastruktuurin tarjoamia mahdollisuuksia.

                  (19)

                  Talouden ja yhteiskunnan digitalisoituminen on edelleen haastavaa, sillä nopeiden laajakaistaverkkojen saatavuus ja digitaaliset taidot ovat selvästi unionin keskiarvon alapuolella. Kreikan on erityisesti investoitava tieto- ja viestintätekniikkaan korvatakseen sen, että finanssikriisin aikana investoinnit olivat vähäisiä. Nopeiden laajakaistayhteyksien riittämättömyys aiheuttaa suuria pullonkauloja dynaamisille vientisuuntautuneille yrityksille. Innovointiin ja ihmisten taitoihin ei investoida riittävästi, jotta se edistäisi tuottavuuden kasvua. Yleisesti ottaen väestön digitaalisten taitojen puute vaikeuttaa työllistymistä ja haittaa innovatiivisten yritysten kehitystä.

                  (20)

                  Tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämiseksi tarvitaan kansallisia ja alueellisia ’älykkään erikoistumisen’ uudistettuja strategioita ja lisätoimenpiteitä, joilla puututaan polttavimpiin tutkimus- ja innovointijärjestelmän heikkouksiin. Tällaisia markkinasuuntautuneita investointeja tehdään edelleen vähän, mikä heikentää Kreikan kasvupotentiaalia. Edistymistä tieteellisessä huippuosaamisessa haittaavat julkisen tutkimus- ja kehitystoiminnan matala intensiteetti, tulosperusteisen rahoitusjärjestelmän puute sekä heikot yhteydet tiede- ja yritysmaailman välillä. Suurempia investointeja tarvitaan myös teknologisen kehityksen tason nostamiseksi sekä uusyritysten ja nopeasti kasvavien yritysten potentiaalin hyödyntämiseksi kaikilta osin. Matala kehitystaso näkyy muita jäsenvaltioita vähäisemmässä patenttien määrässä.

                  (21)

                  Köyhien kaupunkialueiden, saarten ja ylänköjen elvyttäminen edellyttää investointeja, joilla vastataan talouskriisin aikana tapahtuneeseen fyysisen ja inhimillisen pääoman menetykseen ja heikentymiseen. Epäedullisessa asemassa olevien ja/tai taantuvien teollisuusalueiden kestävä kehittäminen Ateenan–Pireuksen ja Thessalonikin kaupunkialueilla sekä eräissä maan syrjäisten alueiden tärkeimmissä kaupunkikeskuksissa on erityistavoite lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Pitkän aikavälin tavoitteita ovat muun muassa kestävän tuotannollisen toiminnan kehittäminen, liikkuvuus- ja turvallisuusjärjestelmien, energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian sekä ympäristönsuojelun saattaminen ajan tasalle sekä luonnonriskeihin tai sosioekonomisiin kriiseihin liittyvän selviytymiskyvyn parantamiseen. Lisäksi olisi kohdennettava toimia sosiaaliseen osallisuuteen, maahanmuuttajien kotouttamiseen, taitojen hankkimiseen työttömyyden vähentämiseksi ja kulttuuritoimintaan köyhien alueiden houkuttelevuuden lisäämiseksi. Jos näihin haasteisiin vastattaisiin yhdennetyillä kaupunkiuudistusstrategioilla, maksimoitaisiin mahdollisuudet saavuttaa parhaat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötulokset.

                  (22)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Kreikka voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot. Hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen rahastojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä investointien onnistumisen kannalta.

                  (23)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kreikan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kreikan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (24)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (11), että Kreikan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (25)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2. Kyseiset suositukset tukevat myös neljän ensimmäisen euroaluetta koskevan suosituksen täytäntöönpanoa,

            SUOSITTAA, että Kreikka toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            varmistaa talouden kestävän elpymisen ja torjuu liiallisia makrotalouden epätasapainoja jatkamalla ja täydentämällä uudistuksia, jotka ovat Kreikan euroryhmän kokouksessa 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamien ohjelmanjälkeisten sitoumusten mukaisia;

         2.

            kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa kestävään liikenteeseen ja logistiikkaan, ympäristönsuojeluun, energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan ja yhteenliittämishankkeisiin, digitaaliteknologiaan, tutkimus- ja kehitystoimintaan, koulutukseen, taitoihin, työllistettävyyteen, terveyteen ja kaupunkialueiden uudistamiseen ottaen huomioon alueelliset erot ja tarpeen varmistaa sosiaalisen osallisuuden.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  COM(2014) 494 lopullinen.

         (6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1226, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2017, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 muuttamisesta (2015/1411) (EUVL L 174, 7.7.2017, s. 22).

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (9)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1192, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2018, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotosta (EUVL L 211, 22.8.2018, s 1).

         (10)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/338, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan jatkamisesta (EUVL L 60, 28.2.2019, s 17).

         (11)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.