title: Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta

text:
               29.7.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 304/98

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021
      jolla annetaan neuvoston lausunto Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta
      (2021/C 304/21)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Lausekkeella, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa covid-19-kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannossaan vuotuisen kestävän kasvun strategiasta 2021, että yleinen poikkeuslauseke pysyisi aktivoituna vuonna 2021.

                  (2)

                  Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (3), jäljempänä ”20 päivänä heinäkuuta 2020 annettu suositus”. Siinä suositettiin, että Puola toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

                  (3)

                  Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (4), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Sillä autetaan myös lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusasema suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

                  (4)

                  Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea unionin kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

                  (5)

                  Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.

                  (6)

                  Puola toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti.

                  (7)

                  Vuonna 2020 Puolan julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 7,0 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) ja julkinen velka kasvoi 57,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli -6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Velkasuhteen muutos johtuu osaksi myös siitä, että covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin hillitsemiseksi toteutettujen toimien yhteydessä Puolan kehitysrahasto laski liikkeeseen joukkovelkakirjoja (4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), joista osa on jo otettu huomioon julkisen talouden alijäämässä vuonna 2020. Lisäksi Puola on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio arvioi julkisten takausten tosiasiallisen käyttöasteen vuonna 2020 olevan alle 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (8)

                  Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Puolan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (9)

                  Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on kaiken kaikkiaan varovainen, erityisesti vuoden 2022 osalta. Reaalisen BKT:n kasvu on vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan 3,8 prosenttia vuonna 2021 ja 4,3 prosenttia vuonna 2022, eli elpyminen on sen mukaan komission kevään 2021 talousennusteeseen verrattuna heikompaa: 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Ero johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2021 lähentymisohjelmassa esitetty keskeinen skenaario ei sisällä elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutusta Puolan talouteen.

                  (10)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohenee 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvaa 60,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 olisi kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna -6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot ovat parempia kuin komission kevään 2021 talousennusteessa. Ero johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2021 lähentymisohjelmassa ennakoidaan muun muassa covid-19-pandemian hillitsemiseksi toteutettavien menojen olevan suuremmat.

                  (11)

                  Puola on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Puolan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä.

                  (12)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelma ei vielä sisällä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia.

                  (13)

                  Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti covid-19-pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun unionin talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esimerkiksi elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei vaikuta nykytilanteessa riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on myös mukautettava (5) ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

                  (14)

                  Samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu. Jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, unionin talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin. Siksi finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot. Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

                  (15)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Puolan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 4,2 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 59,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä kehitysarviot ovat parempia kuin komission kevään 2021 talousennusteissa ja perustuvat oletukseen, että muun muassa välituotekäyttöön ja sosiaalisiin tulonsiirtoihin, muun muassa pandemian hillitsemiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin, käytetään enemmän varoja. Finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että unionin talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission kevään 2021 ennusteen ja edellä mainittuja haasteita kuvastavan erityisen metodologian perusteella olevan +0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (6). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. (7) Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                  (16)

                  Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua tavalla, joka on sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

                  (17)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 3,2 prosentista 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näin ollen julkisen talouden alijäämän ei enää vuonna 2024 ennakoida ylittävän perussopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Vuoden 2021 lähentymisohjelma ei sisällä tietoja, joita tarvitaan finanssipolitiikan vuosien 2023 ja 2024 kokonaisvirityksen arvioimiseksi. Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 5¾ prosenttia (8). Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voisivat siten vauhdittaa Puolan talouden potentiaalista kasvua.

                  (18)

                  Julkisen velan ennakoidaan supistuvan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 58,7 prosentista 57,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Puolan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä.

                  (19)

                  Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena. Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on siihen mennessä vähentynyt riittävästi.

                  (20)

                  Neuvosto on arvioinut vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Puola on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi,

            SUOSITTAA, ETTÄ PUOLA

         1.

            varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja;

         2.

            harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

         3.

            kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, erityisesti investoinnit, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa tarvittaessa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

         Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. LEÃO

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Puolan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 135).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

         (6)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

         (7)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

         (8)  Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2021 vakausohjelmasta

text:
               29.7.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 304/102

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021
      jolla annetaan neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2021 vakausohjelmasta
      (2021/C 304/22)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Lausekkeella, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa covid-19-kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannossaan vuotuisen kestävän kasvun strategiasta 2021, että yleinen poikkeuslauseke pysyisi aktivoituna vuonna 2021.

                  (2)

                  Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (3), jäljempänä ”20 päivänä heinäkuuta 2020 annettu suositus”. Siinä suositettiin, että Portugali toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Portugali harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

                  (3)

                  Euroalueen talouspolitiikasta vuonna 2021 annetun neuvoston suosituksen mukaan finanssipolitiikka olisi pidettävä elvyttävänä kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan, politiikkatoimet olisi räätälöitävä vastaamaan kunkin maan olosuhteita ja niiden olisi oltava oikea-aikaisia, väliaikaisia ja kohdennettuja. Kunhan epidemiologiset ja taloudelliset olosuhteet sen sallivat, hätätilanteen toimenpiteistä olisi luovuttava asteittain ja samalla olisi torjuttava kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia. Jäsenvaltioiden olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava uudistuksia, joilla vahvistetaan terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

                  (4)

                  Komissio antoi 18 päivänä marraskuuta 2020 euroalueen jäsenvaltioiden vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia koskevat lausuntonsa, jotka perustuivat finanssipoliittisten toimenpiteiden laadulliseen arviointiin. Komissio katsoi, että Portugalin alustava talousarviosuunnitelma oli yleisesti ottaen 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa esitettyjen finanssipolitiikkaa koskevien suositusten mukainen ja että useimmilla alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä tuettiin taloudellista toimeliaisuutta huomattavan epävarmassa tilanteessa.

                  (5)

                  Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (4), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Sillä autetaan myös lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusasema suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

                  (6)

                  Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea unionin kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

                  (7)

                  Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.

                  (8)

                  Portugali toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti.

                  (9)

                  Vuonna 2020 Portugalin julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 5,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) ja julkinen velka kasvoi 133,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli - 6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Portugali on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta lähes 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio arvioi takausten tosiasiallisen käyttöasteen vuonna 2020 vastaavan karkeasti 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (10)

                  Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Portugalin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentynyt riittävän nopeasti. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu.

                  (11)

                  Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2021 ja 2022 realistinen. Vuoden 2021 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n kasvun arvioidaan olevan 4 prosenttia vuonna 2021 ja 4,9 prosenttia vuonna 2022. Nämä ennusteet vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta. Covid-19-kriisi vaikutti erityisesti aloihin, joilla ihmisten välillä on paljon lähikontakteja. Makrotalouden näkymiin kohdistuvat riskit kallistuvat edelleen heikkenemisen suuntaan, koska Portugali on suuressa määrin riippuvainen ulkomaisesta matkailusta, jonka elpymisen eteneminen on edelleen hyvin epävarmaa.

                  (12)

                  Hallituksen vuoden 2021 vakausohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, pienenee 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja julkinen velka puolestaan pienenee 128 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna - 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

                  (13)

                  Portugali on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Portugalin vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat lähinnä julkisen sektorin palkkoihin liittyvistä lisämenoista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin 1/10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.

                  (14)

                  Vuoden 2021 vakausohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,3 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 1,5 prosenttia vuonna 2023, 1,3 prosenttia vuonna 2024 ja 1,1 prosenttia vuonna 2025. Vuoden 2021 vakausohjelmassa oletetaan lisäksi, että elpymis- ja palautumistukivälineen lainat ovat BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2021, 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja vuositasolla 0,1 prosenttia vuosina 2023–2025. Komission kevään 2021 talousennusteessa esitetyt julkisen talouden kehitysarviot sisältävät nämä avustukset.

                  (15)

                  Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti covid-19-pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun unionin talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esimerkiksi elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei vaikuta nykytilanteessa riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on myös mukautettava (5) ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

                  (16)

                  Samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu. Jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, unionin talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin. Siksi finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot. Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

                  (17)

                  Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan Portugalin julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 3,2 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa, ja talouden odotetusta elpymisestä. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 123 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta. Finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että unionin talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission kevään 2021 ennusteen ja edellä mainittuja haasteita kuvastavan erityisen metodologian perusteella olevan -1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (6). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (7). Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                  (18)

                  Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua tavalla, joka on sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

                  (19)

                  Vuoden 2021 vakausohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 2,2 prosentista 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näin ollen julkisen talouden alijäämän ei enää vuonna 2023 ennakoida ylittävän perussopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Vuoden 2021 vakausohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon sekä kansallisesta että unionin talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pysyvän muuttumattomana. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (8). Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 3 prosenttia (9). Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voisivat siten vauhdittaa Portugalin talouden potentiaalista kasvua.

                  (20)

                  Julkisen velan ennakoidaan supistuvan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 120,7 prosentista 117,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Koska suuren velkasuhteen ennustetaan supistuvan ajan myötä vähitellen, Portugalin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä suuria.

                  (21)

                  Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena. Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on siihen mennessä vähentynyt riittävästi.

                  (22)

                  Neuvosto on arvioinut Portugalin vuoden 2021 vakausohjelman ja toimenpiteet, joita Portugali on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi,

            SUOSITTAA, ETTÄ PORTUGALI

         1.

            rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, harjoittaen samalla maltillista finanssipolitiikkaa; jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja; rajoittaa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua;

         2.

            harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

         3.

            kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä kansallisen talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, erityisesti investoinnit, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa tarvittaessa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

         Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. LEÃO

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Irlannin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 142).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

         (6)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

         (7)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

         (8)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

         (9)  Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta

text:
               29.7.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 304/107

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021
      jolla annetaan neuvoston lausunto Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta
      (2021/C 304/23)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Lausekkeella, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa covid-19-kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannossaan vuotuisen kestävän kasvun strategiasta 2021, että yleinen poikkeuslauseke pysyisi aktivoituna vuonna 2021.

                  (2)

                  Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/509 (3) liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa, koska Romania ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019. Tämä perustui hallituksen päivitettyihin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, ja sen jälkeen julkistettu julkisen talouden alijäämän toteutuma, 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vahvistaa, että alijäämäkriteeriä ei noudatettu. Perussopimuksessa alijäämälle asetetun 3 prosentin viitearvon ylitys oli tulosta julkisen talouden epätasapainon jatkuvasta lisääntymisestä, joka johtui vuodesta 2016 lähtien toteutetusta elvyttävästä finanssipolitiikasta vahvan talouskasvun aikana. Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen (4) Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022.

                  (3)

                  Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (5), jäljempänä ”20 päivänä heinäkuuta 2020 annettu suositus”. Se suositti, että Romania harjoittaa finanssipolitiikkaa 3 päivänä huhtikuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi.

                  (4)

                  Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (6), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Sillä autetaan myös lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusasema suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

                  (5)

                  Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.

                  (6)

                  Romania toimitti 5 päivänä toukokuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklassa asetetun määräajan päätyttyä.

                  (7)

                  Vuonna 2020 Romanian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 9,2 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) ja julkinen velka kasvoi 47,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli -3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Romania on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio arvioi takausten tosiasiallisen käyttöasteen vuonna 2020 vastaavan karkeasti 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (8)

                  Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2021 ja 2022 realistinen. Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan olevan 5,0 prosenttia vuonna 2021 ja 4,8 prosenttia vuonna 2022. Molempina vuosina tärkeimmän tekijän odotetaan olevan kotimainen kysyntä, ja kulutuksen ja investointien odotetaan kasvavan voimakkaasti. Komission kevään 2021 ennusteessa Romanian kasvu on hieman nopeampaa kuin lähentymisohjelmassa eli 5,1 prosenttia vuonna 2021 ja 4,9 prosenttia vuonna 2022, osittain myös kotimaisen kysynnän vuoksi.

                  (9)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohenee 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvaa 50,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 olisi kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä ennusteet vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

                  (10)

                  Romania on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Romanian vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Samaan aikaan ennen covid-19-pandemiaa hyväksytyt elvyttävät toimenpiteet vaikuttavat edelleen julkiseen talouteen. Näitä toimenpiteitä olivat erityisesti eläkkeiden ja muiden sosiaalimenojen korotukset sekä veronkevennykset.

                  (11)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla rahoitettavat investoinnit ja uudistukset ovat BKT:hen suhteutettuna 0,1 prosenttia vuonna 2021, 0,6 prosenttia vuonna 2022, 1,2 prosenttia vuonna 2023, 1,2 prosenttia vuonna 2024, 0,9 prosenttia vuonna 2025 ja 0,9 prosenttia vuonna 2026. Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan myös, että elpymis- ja palautumistukivälineen lainat ovat BKT:hen suhteutettuna 2,3 prosenttia vuonna 2025 ja 2,5 prosenttia vuonna 2026. Komission kevään 2021 talousennusteessa olevat julkisen talouden kehitysarviot sisältävät ainoastaan avustukset, sillä vuoden 2021 lähentymisohjelmassa lainojen oletetaan alkavan vasta komission kevään 2021 talousennusteen kattaman ajanjakson jälkeen.

                  (12)

                  Jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, unionin talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin. Siksi finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot. Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

                  (13)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Romanian julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 6,2 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan kasvavan 52,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä ennusteet ovat suotuisammat kuin komission kevään 2021 talousennuste. Finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että unionin talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission kevään 2021 ennusteen ja edellä mainittuja haasteita kuvastavan erityisen metodologian perusteella olevan -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (7). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. (8) Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                  (14)

                  Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 4,4 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämän ei enää vuonna 2024 ennakoida ylittävän perussopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Vuoden 2021 lähentymisohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että unionin talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (9). Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 5¾ prosenttia (10). Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voisivat siten vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua.

                  (15)

                  Julkisen velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan kasvavan 53,3 prosenttiin vuonna 2023 ja vähenevän 52,4 prosenttiin vuonna 2024. Kun otetaan huomioon velkasuhde, joka kasvaa keskipitkällä aikavälillä erityisen nopeasti pääasiassa siksi, että vuodelle 2022 on ennustettu suurta alijäämää, sekä muihin jäsenvaltioihin verrattuna epäsuotuisat rahoitusolot, Romanian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä suuria.

                  (16)

                  Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 suosituksen neuvoston suositukseksi Romanian liiallisen alijäämän korjaamisesta viimeistään vuonna 2024. Suosituksen mukaan Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkistalouden alijäämätavoite, joka on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, joka on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

                  (17)

                  Neuvosto on arvioinut Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Romania on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi,

            SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

         1.

            harjoittaa neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2021 antaman suosituksen mukaista finanssipolitiikkaa julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Romaniassa (11).

         Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. LEÃO

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/509, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi (EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (5)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Romanian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 149).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (7)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

         (8)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

         (9)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

         (10)  Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti.

         (11)  EUVL …, s. .


title: Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

text:
               29.7.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 304/111

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021
      Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
      (2021/C 304/24)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkistalouden alijäämiä.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen perustana on tavoite turvata terve julkinen talous keinona vahvistaa hintavakauden ja työpaikkoja luovan voimakkaan kestävän kasvun edellytyksiä.

                  (3)

                  Komission suosituksen perusteella neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020 päätöksellä (EU) 2020/509 (1) perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Romaniassa on olemassa liiallinen alijäämä, ja antoi suosituksen (2), jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava viimeistään vuonna 2022, jäljempänä ”3 päivänä huhtikuuta 2020 annettu neuvoston suositus”, perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (3) 3 artiklan mukaisesti.

                  (4)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Kyseinen lauseke, josta säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (4) 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemia on aiheuttanut vakavan talouden taantuman. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020.

                  (5)

                  Romania toimitti 15 päivänä syyskuuta 2020 kertomuksensa 3 päivänä huhtikuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen perusteella toteutetuista toimista. Kyseisessä kertomuksessa todettiin Romanian julkisen talouden heikentyneen merkittävästi vuonna 2020 pääasiassa covid-19-pandemian vuoksi.

                  (6)

                  Komissio antoi 18 päivänä marraskuuta 2020 tiedonannon julkisen talouden tilanteesta Romaniassa. Komissio katsoi, että kun otettiin huomioon covid-19-pandemian aiheuttama poikkeuksellinen epävarmuus ja sen poikkeukselliset makrotaloudelliset ja finanssipoliittiset vaikutukset, kyseisessä tilanteessa ei voitu tehdä päätöstä Romanian liiallista alijäämää koskevan menettelyn jatkotoimista. Erityisesti poikkeuksellinen epävarmuus, joka koski myös uskottavan uran muotoilua finanssipolitiikalle, ei tarjonnut komissiolle mahdollisuutta antaa kyseisessä vaiheessa perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla suositusta neuvoston suositukseksi. Komissio ilmoitti arvioivansa Romanian julkisen talouden tilannetta uudelleen keväällä 2021 vuoden 2020 toteutumatietojen, vuoden 2021 talousarvion ja komission kevään 2021 talousennusteen perusteella ja ehdottavansa tarvittaessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia uusia toimia ottaen huomioon, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen jatkuu vuonna 2021.

                  (7)

                  Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Komissio ilmaisi kyseisessä tiedonannossa, että päätöksen vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai jatkamisesta olisi sisällettävä talouden tilaa koskeva kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme”. Kyseisen tiedonannon mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022, ja odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuodesta 2023 alkaen.

                  (8)

                  Komission Debt Sustainability Monitor 2020 -julkaisun päivityksessä on otettu huomioon komission kevään 2021 talousennuste, ja sen mukaan Romanian julkisen talouden kestävyyteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit ovat edelleen suuria. Kyseisiin riskeihin on puututtava asianmukaisella keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella suunnitelmalla, jonka tukena on rakenteellisia toimenpiteitä.

                  (9)

                  Kun otetaan huomioon covid-19-pandemiaan liittyvä taloudellisen toimeliaisuuden voimakas supistuminen ja tähän liittyvä elpymistä tukevien finanssipoliittisten toimien tarve vuosina 2021 ja 2022, 3 päivänä huhtikuuta 2020 annettu neuvoston suositus ei enää tarjoa merkityksellistä perustaa Romanialle annettavalle finanssipoliittiselle ohjaukselle.

                  (10)

                  Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan viimeisen virkkeen mukaan neuvosto voi myös päättää antaa komission suosituksesta perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jos euroalueen tai koko unionin talous on vakavassa taantumassa, edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

                  (11)

                  Neuvoston on annettava perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suositus, jossa asetetaan määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Kyseisessä suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi; tilanteen vakavuuden niin vaatiessa määräaika voidaan lyhentää kolmeen kuukauteen. Lisäksi neuvoston on liiallisen alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka kyseisen suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (12)

                  Romanian reaalinen BKT supistui 3,9 prosenttia vuonna 2020. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan elpyvän 5,1 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,9 prosenttiin vuonna 2022. Yksityisen kulutuksen odotetaan elpyvän, kun rokotuskattavuus laajenee ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet poistuvat vähitellen, ja palkkojen kasvun odotetaan pysyvän vahvana. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/241 (5) tarkoitettuun elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien hankkeiden asteittainen käyttöönotto antaa uutta vauhtia investointien lisääntymiselle. Nettoviennin eli viennin, josta on vähennetty tuonti, odotetaan pysyvän negatiivisena ennustejaksolla. Tämä johtuu siitä, että yksityisen kulutuksen elpymisen ja investointien lisääntymisen odotetaan vauhdittavan tuontia. Ulkoisen kysynnän elpymisen odotetaan tukevan vientiä, joka kuitenkin on edelleen vähemmän dynaamista kuin tuonti. Kasvunäkymiin liittyy riskejä, jotka ovat tasapainossa. Uskottava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia voi yhtäältä auttaa hälventämään huolia julkisen talouden kestävyydestä erityisesti, kun se yhdistetään kunnianhimoisiin (myös elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviin) uudistuksiin. Tämä voisi osaltaan auttaa korjaamaan Romanian makrotalouden epätasapainoa, lieventää rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja edistää kestävää kasvua muun muassa parantamalla investointi-ilmapiiriä. Toisaalta julkiseen päätöksentekoon liittyvä epävarmuus ja viivästykset tai tehottomuus elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa voivat johtaa kielteisiin vaikutuksiin luottamuksen suhteen.

                  (13)

                  Romanian parlamentti hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2021 Romanian vuoden 2021 talousarvion ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian. Kyseinen julkisen talouden strategia sekä tiedot asetuksella (EU) 2021/241 perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävän rahoitustuen ja lainojen, joita ei makseta takaisin, profiilista on otettu huomioon Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelmassa, jäljempänä ”lähentymisohjelma”, joka toimitettiin komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2021. Julkistalouden alijäämä oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020; lähentymisohjelman tavoitteena on, että julkistalouden alijäämä saadaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä seuraavissa vaiheissa: 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden sopeutus perustuu enimmäkseen menoihin. Menoja on tarkoitus valvoa (väheneminen osuutena suhteessa BKT:hen) erityisesti julkisen sektorin palkkojen (1,4 prosenttiyksikön aleneminen vuosina 2022–2024) ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,9 prosenttiyksikön väheneminen vuosina 2022–2024) osalta.

                  (14)

                  Komission kevään 2021 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2024, julkistalouden alijäämän ennustetaan olevan suhteessa BKT:hen 8,0 prosenttia vuonna 2021, 7,1 prosenttia vuonna 2022 ja 6,8 prosenttia vuosina 2023 ja 2024. Kyseisessä ennusteessa otetaan huomioon lähentymisohjelmassa ja Romanian toimittamissa lisätiedoissa esitetyt menot, jotka on määrä rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävällä rahoitustuella ja lainoilla, joita ei makseta takaisin. Komission ennustama julkistalouden alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa covid-19-pandemian johdosta hyväksyttyjen hätätoimenpiteiden asteittaisesta päättymisestä, tulojen ennakoidusta kasvusta talouden elpymisen myötä sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien investointien ja uudistusten positiivisesta lisävaikutuksesta. Lisäksi Romanian hallitus on päättänyt jäädyttää julkisen sektorin palkat vuosina 2021 ja 2022, lykätä vuodeksi 2021 suunniteltuja eläkkeiden korotuksia ja korottaa eläkkeitä vain maltillisesti vuonna 2022; kyseiset toimenpiteet parantavat näkymiä komission syksyn 2020 talousennusteen näkymiin verrattuna. Kyseiset toimenpiteet on jo hyväksytty. Lisäksi Romanian hallitus aikoo hyväksyä uutta eläkelainsäädäntöä, jolla eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen pidetään suurin piirtein vakaana. Komission kevään 2021 talousennusteessa esitetty lähentymisohjelmaan sisältyvää suurempi alijäämäennuste johtuu siitä, että suunniteltua vakauttamista ei ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai toistaiseksi uskottavasti julkistetuin toimenpitein eikä toimenpiteitä ole tämän vuoksi voitu ottaa huomioon kyseisessä ennusteessa. Komissio ennustaa rakenteellisen alijäämän kohenevan suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2022 ja heikkenevän suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 ja 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2024.

                  (15)

                  Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 34,7 prosenttia, vuoden 2019 lopussa 35,3 prosenttia ja vuoden 2020 lopussa 47,3 prosenttia. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan sen ennustetaan kasvavan suhteessa BKT:hen siten, että se on 49,7 prosenttia vuoden 2021 lopussa, 52,7 prosenttia vuoden 2022 lopussa ja 59,5 prosenttia vuoden 2024 lopussa; näin se lähestyy ensimmäistä kertaa perussopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, jos ei toteuteta muita korjaavia toimenpiteitä kuin ne, jotka on jo toteutettu tai uskottavasti julkistettu.

                  (16)

                  Komission kevään 2021 talousennusteen jälkeen päivitetty keskipitkän ja pitkän aikavälin velkakestävyyttä koskeva analyysi vahvistaa, että kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat keskipitkällä aikavälillä suuret. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde jatkaa kasvua ennustejaksolla ja on miltei 90 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyyteen kohdistuvat riskit johtuvat suurista julkistalouden alijäämistä, väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista ja velkauran haavoittuvuudesta makrotalouden häiriöille. Eläkkeiden korotukset, jotka hyväksyttiin kesällä 2019 ja joiden toteuttaminen on tällä hetkellä lykätty vuoden 2022 loppuun, ovat suurin velkakestävyyteen kohdistuvien riskien aiheuttaja. Velkakestävyyden riskejä kasvattaa entisestään velkarakenne, jossa ulkomaanvaluutan määräisen lainan osuus on suuri ja merkittävä osuus velasta on ulkomaalaisten hallussa, vaikka Romanian keskuspankin toimet jälkimarkkinoilla ovat auttaneet pitämään valtion lainakustannukset suotuisalla tasolla vuonna 2020. Lisäksi riskejä liittyy ehdollisiin vastuisiin, jotka johtuvat yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnetyistä valtiontakauksista (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Bruttorahoitustarpeiden arvioidaan kasvavan. Sen sijaan jos Next Generation EU -välineen mukaiset uudistukset ja investoinnit pannaan tehokkaasti täytäntöön, niillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus BKT:n kasvuun tulevina vuosina, mikä edistää velkakestävyyttä.

                  (17)

                  Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, ellei ole olemassa erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

                  (18)

                  Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Yhden lisävuoden myöntäminen Romanialle, mikä olisi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetun säännön mukaista, edellyttäisi hyvin jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi tuotannon supistumiseen merkittävästi, ja tämä vaarantaisi talouden elpymisen covid-19-pandemian jälkeen. Sopeutusura, johon sisältyy määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2024, ja merkittävien vuotuisten sopeutustoimien edellyttäminen samaan aikaan tarkoittaisi asteittaisempia toimia ja loisi hyvän tasapainon julkisen talouden vakauttamisen ja talouden elpymisen tukemisen välillä. Uudessa sopeutusurassa otetaan huomioon myös muuttunut julkisen talouden tilanne, mukaan lukien julkisen talouden kehitys vuonna 2020 ja Romanian hallituksen käyttöön ottama uusi julkisen talouden strategia. Uudistukset, myös julkisen talouden hoidon parantamiseen tähtäävät, olisivat tärkeitä, jotta voitaisiin varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla. Kyseisten seikkojen perusteella ja komission 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa esitettyjen finanssipolitiikan suuntausten mukaisesti on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamiselle määräaika viimeistään vuodeksi 2024.

                  (19)

                  Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle kyseisessä määräajassa Romanian olisi saavutettava nimellistä julkistalouden alijäämää koskeva tavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024, hallituksen omien tavoitteiden mukaisesti. Tämä vastaa komission kevään 2021 talousennusteen perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tällainen nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu on ensisijainen indikaattori arvioitaessa julkisen talouden sopeuttamistoimia silloin, kun tarvitaan huolellista analyysiä. Vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

                  (20)

                  Jotta voidaan arvioida yleisen finanssipolitiikan mahdollisia vaikutuksia tuotokseen, nykyisessä suhdannetilanteessa unionin talousarviosta (elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen puitteissa) suoritettavat huomattavat maksut olisi sisällytettävä asiaankuuluviin kokonaismenoihin finanssipolitiikan virityksen (7) mittarina. Tämän perusteella unionin varoilla odotetaan tulevina vuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus Romanian talouteen. Erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetut investoinnit ja uudistukset tarjoavat Romanialle mahdollisuuden parantaa julkisen talouden rahoitusasemaansa keskipitkällä aikavälillä ja tukea samalla kasvua ja työpaikkojen luomista.

                  (21)

                  Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen; samalla toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia. Finanssipoliittisten ja laajempien taloudellisten uudistusten, mukaan lukien eläkejärjestelmän, verohallinnon, julkisen sektorin palkkojen ja valtion omistamien yritysten hallintotavan uudistukset, olisi tuettava julkisen talouden vakauttamistoimia ja tehtävä siitä kestävä.

                  (22)

                  Romania on poikennut vuodesta 2016 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti kansallisista finanssipolitiikan säännöistään ja julkisen talouden kansallisessa kehyksessään vahvistetusta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian hyväksymisen aikataulusta. Jatkossa Romanian julkisen talouden sopeuttamisen tukena olisi julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         1.

            Romanian olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2024.

         2.

            Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkistalouden alijäämätavoite, joka on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, joka on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

         3.

            Romanian olisi pantava vuotta 2021 varten jo hyväksytyt toimenpiteet kaikilta osin täytäntöön. Sen olisi täsmennettävä ja toteutettava lisätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024. Kestävä korjaaminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Mahdolliset satunnaiset tulot olisi käytettävä julkistalouden alijäämän supistamiseen.

         4.

            Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2021 määräajaksi, johon mennessä Romanian on toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen Romanian olisi raportoitava tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu. Romanian olisi lisäksi varmistettava kansallisen julkisen talouden kehyksensä täysimääräinen ja tehokas soveltaminen. Jotta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on myös tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla uudistuksilla.

         Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
         Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. LEÃO

         (1)  Neuvoston päätös (EU) 2020/509, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi (EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (7)  Finanssipolitiikan yleistä viritystä mitataan vertaamalla perusmenojen muutosta (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä mutta mukaan lukien muutokset, jotka koskevat elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettuja menoja ja muuta unionin rahoitustukea, jota ei makseta takaisin) 10 vuoden keskimääräiseen potentiaaliseen kasvuun. Tässä arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua. Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.