title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Slovenian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/105

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Slovenian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/23)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2017 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ”euroalueen suositus” (3).

               (2)

               Koska Slovenia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovenian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)

               Sloveniaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijöitä ovat erityisesti pankkisektorin heikkoudet, yritysten velkaantuneisuus ja julkisen talouden riskit. Varantoepätasapainot ovat vähitellen purkautumassa uudelleen käynnistyneen kasvun ansiosta. Yrityssektorin velkaantuneisuus on vähentynyt merkittävästi ja yksityiset investoinnit ovat käynnistyneet, myös suorien ulkomaisten sijoitusten muodossa, vaikka maahan tulevat suorat ulkomaiset sijoitukset ovatkin edelleen vähäisiä verrattuna alueen muihin maihin. Julkinen velka oli suurimmillaan vuonna 2015, ja sen odotetaan lähtevän laskuun tulevina vuosina. Samalla kun pankkisektorin uudelleenjärjestelyssä on edistytty, järjestämättömien lainojen osuus on pienentynyt nopeasti ja sen odotetaan pienentyvän edelleen. Hallitus on toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä pankkisektorin vakauttamiseksi ja uudelleenjärjestelemiseksi sekä valtion omistamien yritysten hallinnon parantamiseksi. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, joilla voidaan puuttua yritysten velkaan ja rahoitussektorilla edelleen vallitseviin heikkouksiin, varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys ja parantaa liiketoimintaympäristöä.

               (4)

               Slovenia toimitti vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 3 päivänä toukokuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (6)

               Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän paranevan 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja saavuttavan sen jälkeen 0,4 prosentin ylijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema – mikä ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia – saavutetaan suunnitelman mukaan viimeistään vuonna 2020. Uudelleenlasketun (5) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakaudella. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 77,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja jatkavan supistumista 67,5 prosenttiin vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen tavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)

               Vuoden 2017 vakausohjelman perusteella poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä vuosina 2016 ja 2017, ja siinä annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 yhteensä 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä määrä on säilynyt samana kuin vuoden 2017 alustavassa talousarviosuunnitelmassa, jossa vahvistettiin vuoden 2016 vakausohjelman ennusteet. Vuoden 2017 vakausohjelmaan sisältyi pyyntö, joka oli 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jonka lisävaikutuksen komissio katsoo olevan 0,01 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta ja turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet liittyvät epätavallisiin tapahtumiin, niiden vaikutus Slovenian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2016 osalta mainittujen lisäkustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 osalta tehdään lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen keväällä 2018 Slovenian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella.

               (8)

               Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Slovenia sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017.

               (9)

               Slovenian julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella sen odotetaan sopeuttavan vuonna 2018 julkista taloutta lisää kohti asianmukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin perusteella sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu (6) on enintään 0,6 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikat säilyvät muuttumattomina, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Slovenian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Slovenian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia vuonna 2017 ja että vuonna 2018 lisätoimet ovat tarpeen, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa vuoden 2017 eurooppalaisesta ohjausjaksosta todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä että varmistaa Slovenian julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Slovenian suhdannetilanteen. Juuri Slovenian suhdannetilanteeseen liittyy lisäksi merkittävää epävarmuutta vuosina 2008–2013 koetun talouden voimakkaan supistumisen ja parhaillaan toteutettavien suurten rakenteellisten ja finanssisektoriin kohdistuvien uudistusten takia.

               (10)

               Heinäkuussa 2015 hyväksytyssä finanssipoliittisia sääntöjä koskevassa laissa otettiin käyttöön keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehys. Julkista taloutta koskevaan lakiin olisi tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta se saadaan toimintaan. Hallitus sitoutui alun perin antamaan julkista taloutta koskevan tarkistetun lain puolen vuoden kuluessa finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain hyväksymisestä. Tätä määräaikaa on kuitenkin lykätty useita kertoja, eikä tarkistettua lakia ole vieläkään toimitettu parlamentin käsittelyyn. Se on yksi oikeudellisista välineistä, joilla neuvoston direktiivi 2011/85/EU (7) otetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, mikä jäsenvaltioiden olisi pitänyt toteuttaa vuoden 2013 loppuun mennessä. Finanssipoliittisen neuvoston jäsenet nimitettiin 21 päivänä maaliskuuta 2017.

               (11)

               Slovenian julkinen velka oli vuonna 2016 suuri, 79,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä tekee julkisesta taloudesta haavoittuvan. Maan väestö ikääntyy nopeammin kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Slovenia on alttiina suurille julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyville riskeille. Sen pitkän aikavälin kestävyysvajeindikaattori on jäsenvaltioiden suurin, mikä johtuu eläkkeisiin liittyvien julkisten menojen sekä terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvien menojen ennustetusta kasvusta.

               (12)

               Hallitus on esittänyt ehdotuksia terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseksi. Tämän uudistuksen kannalta keskeinen on terveydenhuoltoa ja sairausvakuutusta koskeva lakiesitys, josta käynnistettiin julkinen kuuleminen helmikuussa 2017. Sen on tarkoitus edetä kansalliskokoukseen viimeistään kesällä 2017. Suunnitellun aikataulun noudattaminen on tärkeää, ja sitä noudattamalla lain voimaantulon vuonna 2017 pitäisi edelleen olla mahdollista. Joulukuussa 2016 esitettiin ehdotukset terveydenhuoltopalveluja ja potilaan oikeuksia koskevien lakien muuttamiseksi ja hyväksyttiin uusi apteekkilaki. Jäljellä olevat haasteet koskevat sairaaloiden hallintotapaa ja suoriutumista, perusterveydenhuollon roolia vuodeosastohoidon ”portinvartijana”, sairaaloiden maksujärjestelmiä, terveydenhuollon menetelmien arviointia ja tietojärjestelmiä. Lisäksi lääkevalmisteiden ja terveydenhuoltopalvelujen julkisten hankintojen keskittämisestä saatavat edut ovat pitkälti hyödyntämättä, mutta lääkkeiden julkisten hankintojen keskittäminen on valmisteilla, minkä ansiosta hankinnoista saattaa tulla läpinäkyvämpiä ja kustannustehokkaampia. Myös pitkäaikaishoidon uudistuksen eteneminen on merkittävä haaste. Tähän mennessä Slovenialla ei ole ollut integroitua pitkäaikaishoitojärjestelmää. Pitkäaikaishoidon tarpeiden määrittämiseen liittyvä pilottihanke on valmisteilla.

               (13)

               Hallitus hyväksyi huhtikuussa 2016 eläkkeitä koskevan valkoisen kirjan ja on käynnistänyt julkisen kuulemisen eläkejärjestelmän tulevaisuudesta. Konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia ei kuitenkaan ole vielä esitetty. Tulevia haasteita asettavat eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden varmistaminen mukauttamalla lakisääteistä eläkeikää eliniänodotteen kasvuun ja edistämällä myöhäisempää eläkkeelle siirtymistä, lisäeläkejärjestelmien kattavuuden parantaminen, erilaisten urapolkujen riittävä huomiointi ja vanhuusiän köyhyysriskin vähentäminen.

               (14)

               Työmarkkinoiden ja sosiaalisen kehityksen tilanne parani edelleen. Työpaikkoja luodaan aiempaa enemmän ja työttömyys vähenee. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytyneisyyden riskille alttiina olevien henkilöiden osuus väheni, mutta vanhuksilla osuus on edelleen unionin keskiarvoa suurempi. Työmarkkinatilanteen paraneminen tarjoaa mahdollisuuden ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen, mutta näiden työvoimaosuus on edelleen alhainen. Viime vuosina on ollut yhä yleisempää siirtyä eläkkeelle työttömyysvakuutusjärjestelmän kautta. Pitkäaikaistyöttömyys on kriisiä edeltävän tason yläpuolella, ja kaikista työttömistä yli puolet on pitkäaikaistyöttömiä. Yli 40 prosenttia pitkäaikaistyöttömistä on yli 50-vuotiaita ja miltei puolet on ollut työttömänä vähintään kaksi vuotta. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen parantamiseksi on laadittu analyysi ja toimintasuunnitelma, joista on keskusteltu työmarkkinaosapuolten kanssa. Jos toimintasuunnitelma toteutetaan nopeasti, voidaan edistää ikääntyneiden työntekijöiden aktivointia. Matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on edelleen alhainen ja selvästi alle kriisiä edeltäneen tason ja unionin keskiarvon. Tammikuussa 2016 hyväksytyllä aktiivisen työvoimapolitiikan täytäntöönpanosuunnitelmalla jatketaan nykyistä lähestymistapaa, mutta alan menot ovat edelleen vähäisiä. Ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden osuus aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteistä on edelleen liian pieni. Työmarkkinoiden segmentoituminen on vuonna 2013 toteutetun uudistuksen jälkeenkin haaste.

               (15)

               Järjestämättömiä lainoja on edelleen paljon, mutta niiden määrä vähenee tasaisesti. Slovenian keskuspankki on toteuttanut useita toimenpiteitä, joilla pankeille tarjotaan kannustimia vähentää järjestämättömiä lainojaan kestävällä tavalla. Paine velan supistamiseksi on alkanut helpottaa, mutta yritysten luotonsaanti vähenee edelleen. Velka supistuu epätasaisesti eri yrityksillä. Pankkisektorin vakauttaminen ja uudelleenjärjestäminen eteni, kun kolme pankkia sulautui yhteen vuonna 2016. Slovenia päätti myydä vähintään 50 prosenttia osuudestaan suurimmassa valtion omistamassa pankissa 31. joulukuuta 2017 mennessä ja yhtä osaketta vaille 25 prosentin lisäosuuden 31. joulukuuta 2018 mennessä. Pankkien varainhoitoyhtiön kapasiteettia toteuttaa yritysten rakenneuudistuksia vahvistettiin entisestään lainsäädäntökehyksen muutoksilla. Pk-yrityksillä on edelleen paljon järjestämättömiä lainoja. Kysymyksen ratkaisemiseksi on pk-yritysten järjestämättömien lainojen järjestelyille laadittu systemaattinen lähestymistapa Maailmanpankin avulla. Lisäksi hallitus hyväksyi lakiesityksen keskitetyn luottorekisterin perustamisesta tehostamaan riskienhallintaa ja vähentämään velkaantumisriskiä.

               (16)

               Luottokelpoisten yritysten mahdollisuudet käyttää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ovat hyvin rajalliset. Slovenian yritysrahasto ja SID-pankki (Slovenska izvozna in razvojna banka) ovat pääasiassa antaneet pk-yritysten käyttöön uusia velkainstrumentteja, esimerkiksi mikrolainoja. Slovenian yritysrahasto toteutti vuonna 2016 yhden siemenpääomajärjestelyn, jonka edunsaajina oli alle 50 pk-yritystä. Muut vaihtoehtoiset rahoitusvälineet, esimerkiksi riskipääoma ja oman pääoman ehtoinen pääoma ERI-rahastoja käyttäen voisivat olla tärkeitä lisärahoituslähteitä, mutta ne ovat pitkälti hyödyntämättä.

               (17)

               Strategiaa julkishallinnon kehittämiseksi vuosina 2015–2020 ollaan toteuttamassa, ja edistystäkin on jo saatu jonkin verran aikaan. Tietyt toimenpiteet, kuten virkamieslain hyväksyminen, ovat kuitenkin viivästyneet edelleen. Hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevalla valtiollisella suunnitelmalla on saatu vuosina 2009–2015 aikaan arviolta 365 miljoonan euron säästöt. Suunnitelmaan sisältyvistä 318 toimenpiteestä on toteutettu miltei 60 prosenttia. Monimutkaiset ja pitkälliset hallintomenettelyt ovat kuitenkin edelleen yksityisten investointien esteenä erityisesti rakennusalalla ja alueidenkäytön suunnittelussa. Oikeusjärjestelmän tehokkuus ja laatu ovat parantuneet edelleen, mutta kauppaoikeudellisten asioiden ensimmäisten kuulemisten järjestäminen kestää edelleen kauan eikä kanteita voi nostaa sähköisesti. Vaikka Sloveniassa on toteutettu korruption torjuntaan tähtääviä uudistuksia, esimerkiksi korruption nollatoleranssia koskeva ohjelma, korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat edelleen kielteisiä ja näyttävät vaikuttavan liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Ammattien sääntelyn nykyaikaistamisessa edistyttiin aluksi, mutta uudistukset ovat nyt hidastuneet. Kilpailua näiden ammattien markkinoilla voitaisiin edistää poistamalla ammattien sääntelyyn liittyvät rajoittavat esteet.

               (18)

               Valtio osallistuu edelleen vahvasti talouselämään huolimatta vuonna 2013 aloitetusta yksityistämisohjelmasta. Se on Slovenian suurin työnantaja ja omaisuudenhoitaja, ja sillä on maassa eniten yritysvelkaa. Valtion korkealla omistusasteella on merkittäviä finanssipoliittisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti kun omistajaohjausjärjestelmä on heikko. Vaikutusten arvoksi arvioidaan 13 miljardia euroa eli noin kolmannes BKT:stä vuosina 2007–2014. Ne aiheutuvat pääasiassa rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteistä ja valtionyhtiöiden menetetystä tuotosta verrattuna vastaaviin yksityisiin yrityksiin. Valtionyhtiöiden tulokset ovat alkaneet parantua uuden omistajaohjausjärjestelmän avulla, mutta riskejä on edelleen. Vuoden 2015 lopussa valtion holdingyhtiön hallinnassa olevien yritysten kannattavuus alkoi tulosten perusteella parantua, vaikka hallintostrategiassa asetettua välitavoitetta ei saavutetakaan. Hallitus hyväksyi tammikuussa 2017 vuotta 2017 koskevan omaisuudenhoitosuunnitelman, jossa ilmoitettiin määrälliset tulosindikaattorit kullekin valtionyhtiölle erikseen ja päivitettiin myytävien omaisuuserien luettelo. Samaan aikaan parlamentin alun perin vuonna 2015 hyväksymä omaisuudenhoitostrategian tarkistus on kesken, ja hallitus on lykännyt päätöstään vuoden 2017 toiselle puoliskolle. Vaikka hallintoneuvostolle nimitettiin uusi puheenjohtaja helmikuun 2017 lopussa, valvontaneuvosto ei ole vieläkään täysimääräisesti toiminnassa.

               (19)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 vakausohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (21)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2017 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3,

         SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               pyrkii toteuttamaan merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018 vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti ja ottaen huomioon tarpeen vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä ja varmistaa Slovenian julkisen talouden kestävyys; hyväksyy ja toteuttaa ehdotetun terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksen ja hyväksyy kaavaillun pitkäaikaishoidon uudistuksen, jolla parannetaan hoidon kustannustehokkuutta, saatavuutta ja laatua; hyödyntää terveydenhuoltoalan keskitettyjen hankintojen tarjoamat mahdollisuudet kokonaan; hyväksyy tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden;

               2.

               lisää toimia matalan osaamistason ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi erityisesti kohdennetuilla elinikäiseen oppimiseen ja aktivointiin tähtäävillä toimenpiteillä;

               3.

               parantaa rahoitusedellytyksiä muun muassa helpottamalla järjestämättömien lainojen kestävää selvittämistä ja mahdollisuuksia käyttää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä; varmistaa pankkien varainhoitoyhtiötä koskevan strategian täysimääräisen toteuttamisen; vähentää alueidenkäytön suunnitteluun ja rakennuslupiin liittyvistä säännöistä johtuvaa yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja varmistaa valtionyhtiöiden hyvän hallinnon.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

      (7)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

32002H0001

Komission suositus, annettu 27 päivänä joulukuuta 2001, yhteensovitetusta yhteisön valvontaohjelmasta vuodeksi 2002 viljojen sekä tiettyjen muiden kasviperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3771)

Virallinen lehti nro L 002 , 04/01/2002 s. 0008 - 0012

Komission suositus,annettu 27 päivänä joulukuuta 2001,yhteensovitetusta yhteisön valvontaohjelmasta vuodeksi 2002 viljojen sekä tiettyjen muiden kasviperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3771)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2002/1/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/57/EY(2), ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan,ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/57/EY, ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan komissio toimittaa joka vuosi joulukuun 31 päivään mennessä pysyvälle kasvinsuojelukomitealle suosituksen yhteensovitetuksi yhteisön valvontaohjelmaksi sen varmistamiseksi, että mainittujen direktiivien liitteessä II vahvistettuja torjunta-ainejäämien enimmäismääriä noudatetaan. Komission asetuksen (EY) N:o 645/2000(4) 1 artiklan 1 kohdan mukaan tällaisia suosituksia voidaan soveltaa yhdestä vuodesta viiteen vuoteen.(2) Komission olisi pyrittävä asteittain järjestelmään, joka mahdollistaa arvioinnit direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta todellisesta altistumisesta ruokavaliossa oleville torjunta-aineille. Tällaisten arvioiden toteutettavuuden tutkimisen helpottamiseksi olisi käytettävissä oltava tiedot, jotka koskevat torjunta-ainejäämien valvontaa useissa eurooppalaisiin ruokavalioihin kuuluvissa keskeisissä elintarvikkeissa. Torjunta-ainejäämien valvontaa varten jäsenvaltioissa käytettävissä olevilla resursseilla voidaan yhteensovitetussa valvontaohjelmassa analysoida ainoastaan kahdeksan tuotteen näytteet vuodessa. Torjunta-aineiden käyttö on muuttunut ohjelman viiden vuoden määräajan aikana. Kutakin torjunta-ainetta olisi näin ollen yleensä valvottava 20-30 elintarvikkeessa kolmen vuoden jaksoissa.(3) Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä jatkuvan valvonnan menetelmät, koska ne helpottavat torjunta-aineiden muutosten esiintymisen tunnistamista.(4) Vuonna 2002 olisi valvottava asefaatin, benomyyli-ryhmän, klorpyrifossin, iprodionin ja metamidofossin jäämiä, koska tämän perusteella voidaan tutkia näiden torjunta-aineiden käyttömahdollisuutta arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion sisältämille tehoaineille ja koska näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä A) on jo valvottu vuosina 1996-2001.(5) Vuosina 2002-2005 olisi valvottava diatsinonin, metalaksyylin, metidationin, tiabendatsolin ja triatsofossin jäämiä, koska tämän perusteella voidaan tutkia näiden torjunta-aineiden käyttömahdollisuutta arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion sisältämille tehoaineille ja koska näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä B) on jo valvottu vuosina 1997-2001.(6) Vuosina 2002-2005 olisi valvottava klorpyrifossimetyylin, deltametriinin, endosulfaanin, imatsaliilin, lambdasyhalotriinin, manebi-ryhmän, mekarbamin, permetriinin, pirimifossi-metyylin ja vinklotsoliinin jäämiä, koska tämän perusteella voidaan tutkia näiden torjunta-aineiden käyttömahdollisuutta arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion sisältämille tehoaineille ja koska näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä C) on jo valvottu vuosina 1998-2001.(7) Vuosina 2002-2005 olisi valvottava atsinfossi-metyylin, kaptaanin, klorotaloniilin, diklofluanidin, dikofolin, dimetoaattin, folpetin, malationin, ometoaatin, oksidemetoni-metyylin, foraatin, prosymidonin, propysamidin ja atsoksistrobiinin jäämiä, koska tämän perusteella voidaan tutkia näiden torjunta-aineiden käyttömahdollisuutta arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion sisältämille tehoaineille ja koska näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä D) on jo valvottu vuonna 2001.(8) Vuosina 2002-2005 olisi valvottava aldikarbin, bromopropylaatin, sypermetriinin, metiokarbin, metomyylin, parationin ja tolyylifluanidin jäämiä, koska tämän perusteella voidaan tutkia näiden torjunta-aineiden käyttömahdollisuutta arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion sisältämille tehoaineille ja koska näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä E) valvotaan vuonna 2002.(9) Kussakin yhteensovitetussa valvontaohjelmassa otettavien näytteiden määrän osalta on tarpeen omaksua järjestelmällinen tilastollinen lähestymistapa. Codex Alimentarius(5) -komissio on vahvistanut tällaisen lähestymistavan. Binomiaalisen todennäköisyysjakauman avulla voidaan laskea, että 459 näytteen tutkiminen antaa 99 prosentin varmuuden siitä, että todetaan ainakin yksi näyte, jonka torjunta-ainejäämät ylittävät pienimmän havaittavissa olevan määrän, kun yksi prosentti kasviperäisistä tuotteista sisältää torjunta-ainejäämiä yli pienimmän havaittavissa olevan määrän. Tämän vuoksi olisi otettava vähintään 459 näytettä eri puolilla yhteisöä. Näytteiden kerääminen olisi suhteutettava jäsenvaltioiden kesken väestön ja kuluttajien määrän perusteella siten, että vuosittain kustakin tuotteesta otetaan vähintään 12 näytettä.(10) Jäsenvaltioiden asiantuntijat keskustelivat Oeirasissa, Portugalissa, 15 ja 16 päivänä syyskuuta 1997 luonnoksesta suuntaviivoiksi torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvonnan menetelmistä; niistä keskusteltiin myös ja ne otettiin huomioon 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 kokoontuneessa kasvinsuojelutyöryhmän torjunta-ainejäämäryhmässä. On sovittu, että jäsenvaltioiden analyysilaboratoriot panevat nämä suuntaviivat täytäntöön mahdollisimman täydellisinä ja että niitä tarkistetaan näiden kokemusten perusteella. Jäsenvaltioiden asiantuntijat keskustelivat uudestaan näistä suuntaviivoista Kreikassa 15-17 päivänä marraskuuta 1999 ja tarkistivat ne. Tarkistetut suuntaviivat on toimitettu pysyvälle kasvinsuojelukomitealle, ja komissio on julkaissut ne(6).(11) Direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa jäsenvaltioita vaaditaan täsmentämään kansallisten tarkastusohjelmiensa laadinnassa soveltamansa perusteet samalla kun ne toimittavat komissiolle tiedot seuraavan vuoden ohjelmien täytäntöönpanosta. Kyseisiin tietoihin olisi sisällyttävä perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten määrästä, sekä sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu. Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun direktiivin 93/99/ETY(7) mukaisesti tapahtuvan määrityksiä tekevien laboratorioiden hyväksymisen yksityiskohtaiset edellytykset olisi ilmoitettava.(12) Tiedot valvontaohjelmien tuloksista soveltuvat erityisen hyvin käsiteltäviksi, tallennettaviksi ja välitettäviksi sähköisillä tai tietojenkäsittelyjärjestelmillä. On kehitetty formaatteja, joilla jäsenvaltiot voivat toimittaa komissiolle tietoja levykkeellä. Jäsenvaltioilla olisi sen vuoksi oltava valmius lähettää kertomuksensa komissiolle vakiomuodossa. Kyseisen vakiomuodon edelleen kehittäminen tapahtuu tehokkaimmin kehittämällä komission ohjeita.(13) Tässä suosituksessa olevat toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,SUOSITTELEE:1 artiklaJäsenvaltioiden olisi otettava ja analysoitava näytteitä liitteessä I vahvistetuista tuote/torjunta-ainejäämä-yhdistelmistä jokaiselle jäsenvaltiolle kunkin tuotteen osalta liitteessä II jaettujen näytteiden määrän mukaisesti ottaen tarvittaessa huomioon kansallisen, yhteisön ja kolmansien maiden osuuden jäsenvaltion markkinoista.Yhden tuotteen laboratorionäytteen yksittäiset osat on analysoitava erikseen vähintään yhden mahdollisesti akuutin riskin aiheuttavan torjunta-aineen osalta ottamalla kaksi näytettä asianmukaisesta määrästä mieluiten saman tuottajan tuotteita.Jos ensimmäisestä laboratorionäytteestä löydetään havaittavissa oleva määrä torjunta-ainetta, toisen näytteen tuotteet on analysoitava erikseen. Vuonna 2002 niihin yhdistelmiin olisi kuuluttava ainakin yksi seuraavista: aldikarbi/peruna, aldikarbi/banaani, oksidemetoni-metyyli/pinaatti, klorprofaami/peruna ja fosmetti/päärynä.2 artiklaJäsenvaltioiden olisi annettava 31 päivään elokuuta 2003 mennessä liitteessä I vuodeksi 2002 vahvistettujen erityisten ohjelmien tuloksista kertomus, jossa ilmoitetaan käytetyt määritysmenetelmät ja toteutuneet ilmoitusten kynnysrajat torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvonnan menetelmissä vahvistettujen laadunvalvontamenetelmien mukaisesti.Kertomus olisi laadittava komission suosituksen 1999/333/EY(8) liitteessä III olevan valmisteluasiakirjan suuntaviivoiksi jäsenvaltioille yhteensovitetusta valvontaohjelmasta komission suositusten täytäntöönpanon osalta mukaiseen muotoon, mukaan lukien sähköinen muoto.3 artiklaJäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 3 kohdassa ja direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 3 kohdassa vaaditut vuoden 2001 valvontaohjelmaa koskevat tiedot 31 päivään elokuuta 2002 mennessä sen varmistamiseksi, että torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamista valvotaan vähintään tarkastusnäytteitä ottamalla, ja erityisesti:a) direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY liitteissä II lueteltuja torjunta-aineita koskevien kansallisten ohjelmiensa tulokset verrattuina yhdenmukaistettuihin määriin, ja jos näitä määriä ei ole vielä vahvistettu yhteisössä, verrattuina voimassa oleviin kansallisiin määriin;b) tiedot laboratorioidensa laadunvalvontamenetelmistä ja erityisesti torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevista ohjeista, joita ne eivät ole voineet soveltaa tai joiden soveltamisessa on ollut vaikeuksia;c) tiedot määritykset tekevän laboratorion direktiivin 93/99/EY 3 artiklan säännösten mukaisesta hyväksymisestä (mukaan lukien hyväksymistyyppi, hyväksynnän antanut elin ja hyväksymistodistuksen jäljennös);d) tiedot pätevyys- ja aluetesteistä, joihin laboratorio on osallistunut.4 artiklaJäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle 30 päivään syyskuuta 2002 mennessä kansallinen ohjelmansa, jolla valvotaan direktiiveissä 90/642/ETY ja 86/362/ETY vahvistettuja torjunta-ainejäämien enimmäistasoja vuonna 2003.Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 27 päivänä joulukuuta 2001.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37.(2) EYVL L 208, 1.8.2001, s. 36.(3) EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71.(4) EYVL L 78, 29.3.2000, s. 7.(5) Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. osa, s. 372.(6) Asiakirja SANCO/3103/2000 (http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm).(7) EYVL L 290, 24.11.1993, s. 14.(8) EYVL L 128, 21.5.1999, s. 25.LIITE ISuosituksen 1 artiklassa esitetyt kussakin erityisessä ohjelmassa valvottavat tuote/torjunta-aine -yhdistelmät>TAULUKON PAIKKA>(a) Päärynät, banaanit, pavut (tuoreet tai jäädytetyt), perunat, porkkanat, appelsiinit, mandariinit, persikat/nektariinit, pinaatti (tuore tai jäädytetty).(b) Kukkakaali, paprika, vehnä, munakoiso, riisi, kurkku, keräkaali, herneet (jäädytetyt tai tuoreet, määritys ilman palkoja).(c) Omenat, tomaatit, salaatti, viinirypäleet, mansikat, purjo, appelsiinimehu, ruis/kaura.LIITE IIKunkin jäsenvaltion vuosittainen näytemäärä kunkin tuotteen osalta vuoden 2002 yhteensovitetussa yhteisön valvontaohjelmassa>TAULUKON PAIKKA>


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Unkarin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/49

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Unkarin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/12)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Unkaria koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Unkarin makrotaloudessa ei ole epätasapainoja. Suuret ulkoisen velan jälleenrahoitustarpeet ja järjestämättömien lainojen suuri osuus ovat edelleen ongelma, mutta ulkoisiin ja sisäisiin vastuisiin liittyvät riskit ovat pienentyneet.

               (3)

               Unkari toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Lähentymisohjelma viittaa siihen, että poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Ohjelmaan 6 päivänä toukokuuta tehdyssä lisäyksessä annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Hyväksyttävät lisämenot olivat komission mukaan 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vuonna 2016 ei ole odotettavissa muita lisäkustannuksia. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta on poikkeuksellinen tapahtuma, jonka vaikutus Unkarin julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2015 on siksi pienennetty näiden kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2016 osalta tehdään keväällä 2017 Unkarin viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (6)

               Unkariin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän kasvua 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2017 mennessä ja supistuu sen jälkeen asteittain 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Hallituksen suunnitelmien mukaan rakenteellista rahoitusasemaa on tarkoitus parantaa vähitellen, jotta tarkistettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan viimeistään vuonna 2019. Sen sijaan uudelleenlaskettu (4) rakenteellinen alijäämä pysynee julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta suurempana. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 75,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2015 alle 65 prosenttiin vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on pitkälti uskottava vuoteen 2017 ja sen jälkeen yhä suotuisampi. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei ole vielä riittävästi täsmennetty etenkään vuoden 2017 jälkeen. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa suuri riski, että vaaditusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2016 sekä vuosina 2016 ja 2017 yhdessä tarkasteltuina, jos politiikkaa ei muuteta. Samaan aikaan ennustetaan, että Unkari noudattaa velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuosina 2016 ja 2017. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Unkari ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi kumpanakin vuonna tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen.

               (7)

               Sisäiset rahoitusjärjestelmän epätasapainot ovat vähentyneet ja pankkisektori on vähemmän haavoittuva. Siitä huolimatta haasteita on jäljellä. Yksityisen sektorin aiemmin enimmäkseen valuuttamääräistä velkaa on onnistuttu vähentämään merkittävästi. Lainananto kotitalouksille on osoittanut elpymisen merkkejä, mutta lainananto yrityksille ei ole vielä lähtenyt käyntiin. Pankkisektorin kannattavuus on paranemassa, ja sitä edistävät talouden toimintaympäristön paraneminen sekä aiempien politiikkojen puitteissa pankkeihin sovellettujen verojen kohtuullistaminen. Pankit ovat kuitenkin edelleen lainanannossaan varovaisia, vaikka niiden pääomatilanne on hyvä ja likviditeetti erinomainen. Pankkien pitäisi ennen kaikkea pyrkiä supistamaan järjestämättömien lainojen edelleen suurta osuutta, sillä se haittaa uutta lainanantoa ja luo tuottopaineita. Ehdollisiin velkoihin liittyvät riskit, jotka kytkeytyvät valtion omistusten lisääntymiseen pankkisektorilla, ovat edelleen suuret.

               (8)

               Unkari on viime aikoina parantanut huomattavasti veropolitiikkaa ja -hallintoa, mutta turvautuminen alakohtaisiin veroihin saattaa edelleen haitata investointeja. Tällaisten verojen valikoivuus aiheuttaa vääristymiä eri aloilla. Luottolaitoksia koskevaa veroa on alennettu merkittävästi ja elintarvikkeiden tarkastusmaksun progressiivisuus on kumottu, mutta useita muita alakohtaisia veroja sovelletaan edelleen. Pienituloisia palkansaajia koskeva työn verokiila on edelleen suuri. Erityisesti tämä koskee lapsettomia työntekijöitä. Tämä saattaa vaikuttaa negatiivisesti kyseisten työntekijöiden työllistyvyyteen ja lisäksi haitata investointeja. Verokiilan kaventamiseksi on toteutettu toimenpiteitä (mm. henkilökohtaisen tuloveron veroprosenttia on alennettu yhdellä prosenttiyksiköllä ja kaksilapsisten palkansaajaperheiden perheverovähennystä on korotettu). Näitä toimia ei kuitenkaan ole kohdennettu riittävän hyvin, jotta niillä olisi merkittävä vaikutus pienituloisiin palkansaajiin. Verotuksen painopistettä voitaisiin siirtää työn verottamisesta kasvua vähemmän vääristäville aloille. Useilla toimenpiteillä on pyritty parantamaan verosäännösten noudattamista ja vähentämään siitä aiheutuvia kustannuksia. Verosäännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat kuitenkin edelleen suuret. Viime vuosina toteutetuista parannuksista huolimatta veronkanto on Unkarissa edelleen tehotonta. Hallitus on ilmoittanut käynnistävänsä vuonna 2016 suuren institutionaalisen uudistuksen, joka koskee verohallinnon tehokkuutta.

               (9)

               Kilpailua ja läpinäkyvyyttä on lisätty julkisten hankintojen yhteydessä jonkin verran (esim. antamalla uusi julkisia hankintoja koskeva laki, jonka yhdenmukaisuutta EU:n oikeuden kanssa ei kuitenkaan ole vielä arvioitu), mutta ennakoimattomat sääntelymuutokset ja hallinnollinen rasitus haittaavat yksityistä liiketoimintaa ja investointeja. Ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta järjestettävien neuvottelumenettelyjen sekä yhden ainoan tarjouksen perusteella tehtävien hankintojen suuri määrä osoittavat, että julkisissa hankinnoissa ei juuri esiinny kilpailua. Hallitus esitteli toukokuussa 2016 sähköistä hankintamenettelyä koskevan strategian. Sen täytäntöönpanoa ja vaikutusta tehokkuuden ja läpinäkyvyyden lisäämiseen on seurattava. Myös korruption riski on edelleen olemassa. Muutokset ovat tarpeen, jotta uusi, vuodet 2015–2018 kattava korruptiontorjunnan kansallinen toimintaohjelma auttaisi ehkäisemään tehokkaammin korruptiota julkisissa instituutioissa sekä soveltamaan varoittavia seuraamuksia. Hallitus ei ole uudistanut aiemmin antamaansa sitoumusta tarkistaa väärinkäytösten paljastajista vuonna 2013 annettua lakia. Laista puuttuvat säännökset, joiden nojalla väärinkäytösten paljastajia voitaisiin suojella vastatoimilta riittävän tehokkaasti. Kansalliseen toimintaohjelmaan sisältyvät suunnitelmat, jotka koskevat varallisuuden ilmoittamisjärjestelmän tarkistamista, eivät ole riittävän kunnianhimoisia. Vuonna 2015 hyväksytyt säädösmuutokset ovat lisänneet tiedon julkista saatavuutta koskevia rajoituksia. Hallitus on pyrkinyt keventämään hallinnollista rasitusta, mutta palvelualojen rajoittava sääntely ja epävakaa sääntely-ympäristö aiheuttavat edelleen ongelmia yrityksille ja luovat epävarmuutta investoijien keskuudessa. Vähittäiskaupan alalla sijoittautumista ja toimintaa koskevat rajoitukset haittaavat merkittävästi markkinoille tuloa ja toiminnan laajentamista. Unkarin vähittäiskaupan voittomarginaalit ovat kolmanneksi suurimmat EU:ssa, ja ne ovat kasvaneet jatkuvasti kymmenen viime vuoden ajan, kun taas allokatiivista tehokkuutta kuvaava indikaattori on EU:n alhaisimpia.

               (10)

               Työmarkkinat ovat kehittyneet Unkarissa viime aikoina suotuisasti, ja työttömyysaste on laskenut kriisiä edeltävälle tasolle. Työpaikkojen luominen yksityisellä sektorilla on piristymässä, ja myös julkisen rakentamisen ohjelma on osaltaan vähentänyt työttömyyttä. Ohjelma on tärkein aktiivinen työmarkkinatoimenpide Unkarissa. Ohjelmasta julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset ovat viiden viime vuoden aikana enemmän kuin nelinkertaistuneet. Ohjelma ei kuitenkaan näytä edistävän riittävästi osallistujien pääsyä takaisin avoimille työmarkkinoille. Vuoden 2015 ensimmäisellä puoliskolla 13,1 prosenttia ohjelmaan osallistuneista onnistui pääsemään säännölliseen työsuhteeseen, mutta noin 60 prosenttia ohjelman kyseisellä ajanjaksolla lopettaneista palasi takaisin ohjelman piiriin 180 päivän kuluessa. Tässä on suurena vaarana se, että osallistujat ja erityisesti matalan osaamistason työntekijät ja heikommassa asemassa olevien alueiden asukkaat jäävät pysyvästi ohjelman piiriin. Vaikka ohjelman kohderyhmä kattaa pitkäaikaistyöttömät, matalan osaamistason työntekijät ja heikommassa asemassa olevilla alueilla asuvat työttömät, ohjelmaan vuonna 2015 osallistuneista 47 prosentilla oli joko ylemmän perusasteen ja keskiasteen tai korkea-asteen koulutus. Julkisiin rakennustöihin osallistuvien työttömien osuus on huomattava myös sellaisissa lääneissä, joissa työmarkkinat toimivat hyvin. Hiljattain toteutettu julkisten työvoimapalvelujen uudistus todennäköisesti vähentää ohjelman tehoa. Vastuu julkisista työvoimapalveluista jakautuu tällä hetkellä neljän eri ministeriön kesken, ja hallinnollisten järjestelyjen monimutkaisuus saattaa merkittävästi heikentää ohjauksen tehokkuutta ja tulossuuntautuneisuuden lisäämistä. Työttömyysetuuksien enimmäiskesto (3 kk) on EU:n lyhyin ja huomattavasti lyhyempi kuin aika, joka keskimäärin kuluu työpaikan löytämiseen. Köyhyysindikaattorit ovat kohentuneet, mutta ne ovat edelleen suuret erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten romanien ja lasten, osalta. Sosiaalituen riittävyys ja kattavuus muodostavat edelleen ongelman, ja hiljattain toteutetut uudistukset saattavat vielä tiukentaa useiden etuuksien saannin edellytyksiä.

               (11)

               Unkarilaiset oppilaat suoriutuivat vuoden 2012 PISA-tutkimuksessa (OECD:n kansainvälinen oppimistulosten arviointiohjelma) perustaitojen osalta keskimäärin EU:n keskiarvoa huonommin, ja huonosti menestyneiden oppilaiden osuus kasvoi vuodesta 2009 vuoteen 2012. Sosioekonomisen taustan ja koulun sijainnin vaikutus koulutustuloksiin on Unkarissa EU:n suurimpia. Koulutusjärjestelmän valikoivuus syventää erityyppisissä kouluissa opiskelevien oppilaiden välisiä eroja koulumenestyksessä, ja erot vain kasvavat ajan kuluessa. Yhdenvertainen pääsy laadukkaaseen yleisopetukseen jää toteutumatta erityisesti romanien kohdalla. Romanien ja muun väestön välillä on edelleen suuri ero koulutuksen loppuun suorittamisessa kaikilla koulutustasoilla (perus- ja keskiasteen koulutus sekä korkeakoulutus) lukuun ottamatta varhaiskasvatusta, jonka osalta tilanne on parantunut huomattavasti viime vuosina. Koulunkäynnin keskeyttäminen on edelleen yleistä romanien keskuudessa. Unkari on ottanut käyttöön useita toimenpiteitä puuttuakseen tehokkaammin huonoihin koulutustuloksiin. Toimenpiteiden täytäntöönpanosta ei kuitenkaan ole saatavilla riittävästi tarkkaa tietoa, ja sen vuoksi niiden mahdollista vaikutusta on myös vaikea arvioida. Yhdenvertaisen yleisopetukseen pääsyn edistämiseksi on kehitettävä järjestelmällinen lähestymistapa. Unkari on ilmoittanut laativansa suunnitelman, jolla pannaan täytäntöön strategia koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. Suunnitelmaa ei kuitenkaan ole vielä julkaistu. Siirtyminen koulutusmuodosta toiseen ja koulutusasteelta toiselle on edelleen vaikeaa, ja taannoisten ammattikoulutuksen uudistusten täytäntöönpanossa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siirtymisen helpottamiseen.

               (12)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Unkarin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Unkarille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (13)

               Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               sopeuttaa julkista taloutta vuosittain kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikäli tavoitteeseen ei päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla, toteuttamalla tarvittavat rakenteelliset toimet, koska merkittävän tavoitteesta poikkeamisen riski on suuri;

               2.

               vähentää edelleen alakohtaisia veroja ja kaventaa pienituloisten palkansaajien verokiilaa; lisää läpinäkyvyyttä ja kilpailua julkisten hankintojen alalla ottamalla käyttöön sähköiset hankintamenettelyt, lisäämällä tarjouskilpailujen julkaisemista ja parantamalla edelleen korruptiontorjuntakehystä; parantaa palvelualan ja vähittäiskaupan sääntely-ympäristöä puuttumalla rajoittaviin säännöksiin ja varmistamalla sääntelyn ennakoitavuuden;

               3.

               helpottaa siirtymistä julkisen rakentamisen ohjelman piiristä ensisijaisille työmarkkinoille ja vahvistaa muita aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja; parantaa sosiaaliturvan ja työttömyysetuuksien riittävyyttä ja kattavuutta; toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen koulutustuloksia sekä huono-osaisten ryhmien, erityisesti romanien, yhdenvertaista pääsyä yleisopetukseen.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Rakenteellinen rahoitusasema sellaisena kuin komissio on sen laskenut uudelleen lähentymisohjelman tietojen perusteella ja yhteistä menetelmää noudattaen.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Komission suositus, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006 , ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista

text:
               28.11.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/31

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 24 päivänä lokakuuta 2006,
   ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista
   (2006/851/Euratom)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 124 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot pyrkivät saamaan aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat.

               (2)

               Perustamissopimuksen 2 artiklan b kohdassa pyydetään yhteisöä erityisesti laatimaan yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja huolehtimaan niiden noudattamisesta.

               (3)

               Perustamissopimuksen III luvussa määrätään perusnormeista, joiden avulla yhteisö voi varmistaa väestön ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta.

               (4)

               Neuvoston direktiivissä 96/29/Euratom vahvistetaan perusnormit väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (1).

               (5)

               Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (2) kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan ”kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ennen luvan myöntämistä arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia”.

               (6)

               Radioaktiivisten aineiden aiheuttamalla ionisoivalla säteilyllä voi olla vaikutuksia, jotka ulottuvat ydinvoimalan käyttöikää pidemmällä ja yli kansallisten rajojen.

               (7)

               Työntekijöiden ja väestön suojeleminen näiltä riskeiltä on ensisijaisen tärkeää Euroopan yhteisöille. Sen vuoksi olisi noudatettava tiukkoja turvallisuusmääräyksiä, joilla taataan, että nämä riskit torjutaan sekä ydinlaitosten käyttöiän aikana että sen jälkeen.

               (8)

               Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat korostaneet, että ”jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia varten on käytettävissä riittävät varat, joiden käyttöä jäsenvaltiot valvovat, ja että ne ovat käytettävissä siihen tarkoitukseen, johon ne on suunniteltu ja että niitä hallinnoidaan avoimesti estämättä energiamarkkinoiden tervettä kilpailua” (3).

               (9)

               Komissio on myös todennut, että on ”tärkeää varmistaa, että käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia varten vahvistettuja varoja, jotka liittyvät Euratom-sopimuksen tavoitteisiin, hallinnoidaan avoimesti ja käytetään vain niille sovittuun tarkoitukseen. Tässä yhteydessä se aikoo Euratom-sopimukseen liittyvien velvoitteidensa mukaisesti julkaista vuosittain kertomuksen käytöstäpoisto- ja jätehuoltotoimia koskevien varojen käytöstä. Se kiinnittää erityistä huomiota siihen, että yhteisön lainsäädännön asiaa koskevia määräyksiä sovelletaan kaikilta osin” (4).

               (10)

               Tiedonannossaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle (5) komissio toi esille tarpeen lisätä näiden varojen hallinnoinnin läpinäkyvyyttä ja yhdenmukaisuutta. Komissio ilmoitti myös aikovansa antaa suosituksen vuonna 2005.

               (11)

               Myös itse käytöstäpoistotoimet voivat aiheuttaa riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle, erityisesti jos käytöstäpoistotoimiin liittyviä säteilyriskejä ei torjuta ajoissa.

               (12)

               Jotta kaikkia näitä riskejä voitaisiin käsitellä, olisi varmistettava ydinlaitosten turvallinen käytöstäpoisto sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen pitkän aikavälin huolto.

               (13)

               Ydinlaitosten turvallinen käytöstäpoisto, johon sisältyy radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen pitkän aikavälin huolto, edellyttää huomattavia rahoitusvaroja. Näiden varojen puuttuminen silloin, kun niitä tarvitaan, voi haitata käytöstäpoistoprosessia. Varoja olisi oltava käytettävissä riittävästi sopivana ajankohtana, jotta ydinlaitosten käytöstäpoisto voitaisiin toteuttaa kokonaisuudessaan turvallisuusmääräysten mukaisesti.

               (14)

               Aiheuttajaperiaatteen mukaisesti ydinlaitosten toiminnanharjoittajien olisi koottava laitosten käyttöiän aikana riittävät varat tulevia käytöstäpoistokustannuksia varten.

               (15)

               Uusien jäsenvaltioiden liittymisneuvottelujen yhteydessä käsiteltiin sellaisten ydinreaktoreiden sulkemista suunniteltua aikaisemmin, joiden parannustöiden ei katsottu olevan taloudellisesti kannattavia. Euroopan yhteisö on tästä syystä omasta aloitteestaan osallistunut varojen keräämiseen tietyissä uusissa jäsenvaltioissa toteutettavia käytöstäpoistohankkeita varten ja antanut tietyin edellytyksin niille taloudellista tukea.

               (16)

               Kesäkuun 18 päivänä 2001 voimaan tulleen käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevan yhteisen kansainvälisen yleissopimuksen 26 artiklassa määrätään, että ”kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen ydinlaitoksen käytöstäpoiston turvallisuuden. Näillä toimilla on huolehdittava siitä, että käytettävissä on pätevä henkilöstö ja riittävät taloudelliset voimavarat.” Yleissopimuksen 22 artiklan ii kohdassa määrätään, että ”kukin sopimuspuoli ryhtyy asianmukaisiin toimiin varmistaakseen, että käytettävissä on riittävät taloudelliset voimavarat tukemaan käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen laitosten turvallisuutta laitosten käyttöiän aikana sekä niiden käytöstä poiston yhteydessä”.

               (17)

               Perustamissopimuksen 2 artiklan c alakohdassa määrätään, että yhteisö helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä. Ydinenergian kehittämistä ei voida erottaa näiden laitosten käytöstäpoistoprosessista. Perustamissopimuksen 41 artiklassa määrätään, että ydinenergiaan liittyvistä investointihankkeista on ilmoitettava komissiolle hankkeen tutkimista varten. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä 2 päivänä joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 2587/1999 (6) säädetään, että käytöstäpoistotoimet ovat investointihankkeita, joista on ilmoitettava komissiolle ja joista on keskusteltava komission kanssa. Sen vuoksi henkilöiden ja yritysten (7) olisi ilmoitettava komissiolle uusiin ydinlaitoksiin liittyvistä käytöstäpoiston rahoitusjärjestelyistä.

               (18)

               Sen varmistaminen, että tiettynä ajankohtana on käytettävissä riittävästi varoja edellyttää luotettavaa ja huolellista selvitystä sekä tällaisen rahoituksen lähteistä että asianomaisten laitosten käytöstäpoiston kustannuksista. Käytöstäpoiston edellyttämän rahoituksen määrän määrittelyssä on otettava huomioon tekniset näkökohdat ja ydinturvallisuuteen liittyvät reunaehdot.

               (19)

               Jotta voitaisiin varmistaa, että varoja on käytettävissä ydinlaitosten käytöstäpoistoa varten juuri silloin, kun niitä tarvitaan, on erittäin tärkeää huolehtia näiden varojen läpinäkyvästä hallinnoinnista sekä niiden asianmukaisesta ulkoisesta valvonnasta. Tämä auttaa myös välttämään esteiden muodostumista tasapuoliselle kilpailulle energiamarkkinoilla. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan käyttää useita eri hallinnointivaihtoehtoja. Lisäksi olisi nimettävä erityinen kansallinen elin, joka antaisi asiantuntijalausuntoja rahaston hallinnoinnista ja käytöstäpoistokustannuksiin liittyvistä asioista.

               (20)

               Tässä suosituksessa ei säädetä poikkeuksista valtiontukisääntöihin. Valtioiden toimenpiteet liittyvät tässä yhteydessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluviin asioihin, ja ne on näin ollen arvioitava sen mukaisesti. Jos jäsenvaltion toimenpiteet eivät kuitenkaan ole tarpeellisia mainitun yleissopimuksen kannalta tai jos ne ylittävät mainitun yleissopimuksen tavoitteet tai vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, ne on arvioitava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

               (21)

               Rahoitusvarojen sijoittamistapoja olisi harkittava huolellisesti mahdollisen väärinkäytöksen välttämiseksi. Sijoitusten olisi oltava pitkäaikaisia ja niillä olisi oltava turvallinen riskiprofiili, mutta niiden olisi samalla turvattava riittävällä tavalla rahastojen todellinen arvo.

               (22)

               Turvallisuuden varmistamiseksi olisi otettava huomioon tiettyjen laitosten erityisolosuhteet koottaessa varoja ydinlaitosten käytöstäpoistoa varten.

               (23)

               Kokemus on osoittanut, että kansallisten asiantuntijoiden välinen tietojenvaihto käytöstäpoistoon ja jätehuoltoon liittyvistä toimintamalleista ja taloudellisista järjestelyistä on erinomainen tapa lisätä turvallisuuteen liittyvien toimien yhdenmukaisuutta. Komissio aikoo perustaa käytöstäpoiston rahoitusta käsittelevän pysyvän työryhmän tiivistääkseen näin komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Käytöstäpoiston rahoitusta käsittelevän työryhmän olisi avustettava komissiota tähän suositukseen liittyvissä toimissa.

               (24)

               Käytöstäpoistoon liittyviä käsitteitä olisi jossain määrin yhdenmukaistettava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisen toissijaisuusperiaatteen soveltamista. Tätä yhdenmukaistamista olisi käsiteltävä käytöstäpoiston rahoitusta käsittelevässä työryhmässä. Siinä olisi sovittava yhteisesti tämän suosituksen tulkinnasta, jotta suositusta voitaisiin käytännössä noudattaa. Erityisesti olisi panostettava käytöstäpoistotoimien kustannuslaskentamenetelmien yhdenmukaistamiseen.

               (25)

               Perustamissopimuksen 8 artiklalla perustettu Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa ydinalan tutkimusohjelmia, joista voi aiheutua säteilyriskejä sen tutkimuslaitosten käyttöiän jälkeen. Näiden laitosten turvallisuuden takaamiseksi komission olisi varmistettava, että Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta on annettavan suosituksen mukaista. Komission olisi erityisesti varmistettava, että Yhteisen tutkimuskeskuksen laitosten käytöstäpoistotarkoituksia varten on käytettävissä riittävästi varoja. Tällaisia tehtäviä voivat parhaiten suorittaa ydinasioista ja talousarviosta vastaavat komission yksiköt,

         SUOSITTAA:
   1   JAKSO
   TARKOITUS
   Perustamissopimuksen turvallisuustavoitteet huomioon ottaen tässä suosituksessa ehdotetaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikkia ydinlaitosten käytöstäpoistotoimia ja käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltotoimia varten on käytettävissä riittävästi varoja suunniteltuna ajankohtana.
   2   JAKSO
   MÄÄRITELMÄT
   Tässä suosituksessa tarkoitetaan:

         a)
         ’käytöstäpoistolla’ kaikkia ydinlaitoksen tekniseen käytöstäpoistoon liittyviä toimia (dekontaminaatiota ja laitoksen purkamista) ja jätehuoltoa (radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen käsittelyä ja loppusijoitusta), jotka johtavat ydinlaitoksen vapauttamiseen säteilyyn liittyvistä rajoituksista;

         b)
         ’käytöstäpoistorahastolla’ mitä tahansa varoja, jotka on tarkoitettu erityisesti ydinlaitosten käytöstäpoistokustannusten kattamiseen;

         c)
         ’muusta toiminnasta erotetulla ulkoisella käytöstäpoistorahastolla’ käytöstäpoistorahastoa, jota hallinnoi sitä varten nimetty elin, jonka päätöksenteko on riippumatonta rahaston rahoittajista;

         d)
         ’sisäisellä käytöstäpoistorahastolla’ käytöstäpoistorahastoa, jota hallinnoi toiminnanharjoittaja;

         e)
         ’erillisellä käytöstäpoistorahastolla’ joko sisäistä tai ulkoista, erillistä käytöstäpoistorahastoa;

         f)
         ’toiminnanharjoittajalla’ oikeushenkilöä, joka käyttää ydinlaitosta ja jolla on pääasiallinen vastuu ydinturvallisuudesta;

         g)
         ’ydinlaitoksella’ mitä tahansa siviililaitosta sen yhteyteen kuuluvine maineen, rakennuksineen ja laitteistoineen, jossa valmistetaan, jalostetaan, käytetään, käsitellään, varastoidaan ja loppusijoitetaan radioaktiivisia aineita.
   3   JAKSO
   YDINLAITOSTEN KÄYTÖSTÄPOISTO

               1)

               Kaikki ydinlaitokset olisi poistettava käytöstä sen jälkeen, kun ne on suljettu lopullisesti, ja niiden jätehuolto olisi hoidettava asianmukaisesti.

               2)

               Käytöstäpoistotoimet olisi toteutettava niin, ettei työntekijöiden ja väestön terveydelle ja turvallisuudelle aiheudu aiheetonta riskiä.

               3)

               Ydinlaitosten käytöstäpoiston yhteydessä olisi sovellettava kauttaaltaan aiheuttajaperiaatetta. Tämän mukaisesti ydinalan toiminnanharjoittajien olisi ensisijaisesti huolehdittava siitä, että sinä ajankohtana, jona asianomaiset ydinlaitokset suljetaan pysyvästi, on käytettävissä riittävästi rahavaroja, jotta käytöstäpoisto voidaan tehdä turvallisesti.

               4)

               Käytettävissä olevilla varoilla olisi katettava kaikki käytöstäpoistotoimien osatekijät laitoksen teknisestä käytöstäpoistoon jätehuoltoon asti.

         4   JAKSO
   INSTITUUTIOIHIN JA MENETTELYIHIN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT

               5)

               Henkilöiden ja yritysten olisi ilmoitettava suunnitelluista käytöstäpoiston rahoitusjärjestelmistä uusien ydinlaitosten rakentamista koskevassa perustamissopimuksen 41 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleissopimuksen 41 artiklan määräysten ja sen täytäntöönpanosta annettujen voimassa olevien asetusten säännösten (8) soveltamista.
               Ehdotetun käytöstäpoiston rahoitusjärjestelmän arvioinnin yhteydessä komissio kuulee käytöstäpoiston rahoitusta käsittelevää ryhmää, ellei perustamissopimuksen 44 artiklan määräyksistä muuta johdu.

               6)

               Jollei jäsenvaltioilla jo ole kansallista elintä, joka voi antaa rahaston hallinnointia ja käytöstäpoiston kustannuskysymyksiä koskevia asiantuntijalausuntoja, niiden olisi perustettava sellainen. Tämän elimen olisi oltava riippumaton rahaston rahoittajista.
               Kyseisen kansallisen elimen olisi arvioitava kerätyt rahavarat vuosittain ja käytöstäpoistoon liittyvät kustannusarviot määräajoin, vähintään joka viides vuosi. Jos koottujen varojen määrä on pienempi kuin kustannusarvio, olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin hyvissä ajoin.
               Jäsenvaltioiden olisi raportoitava vuosittain komissiolle edellä mainitun kansallisen elimen päätelmistä.

         5   JAKSO
   KÄYTÖSTÄPOISTORAHASTOT

               7)

               Ydinlaitosten olisi perustettava riittävän suuria käytöstäpoistorahastoja käyttäen siihen ydinlaitoksen suunnitellun käyttöiän aikana toteutetuista ydinalan toimista saatuja tuloja.

               8)

               Suositeltavin rahastotyyppi kaikille ydinlaitoksille on erillinen rahasto, jonka toiminnan vakauteen tähtäävää käyttöä valvotaan asianmukaisesti. Tässä suosituksessa tarkoitetun kansallisen elimen suorittamalla arvioinnilla olisi oltava tärkeä asema rahastojen asianmukaisen hallinnoinnin ja käytön varmistamisessa.

               9)

               Uusien ydinlaitosten olisi perustettava erilliset käytöstäpoistorahastot, joiden toiminnan vakauteen tähtäävää käyttöä valvotaan asianmukaisesti.

         6   JAKSO
   KÄYTÖSTÄPOISTOKUSTANNUSTEN ARVIOINTI

               10)

               Koska käytöstäpoistorahastoihin kerättyjen varojen käytössä on eroja, olisi laitoksen teknistä käytöstäpoistoa ja jätehuoltotoimia tarkasteltava erikseen erillisten kustannusarvioiden pohjalta.

               11)

               Jotta voidaan varmistaa, että rahoitusvarat ovat riittävät, kustannukset olisi laskettava sellaisen realistisesti käytettävissä olevan vaihtoehdon mukaisesti, jolla pyritään varmistamaan laitoksen toiminnan vakaus. Tässä suosituksessa tarkoitetun kansallisen elimen on hyväksyttävä kustannukset ja valvottava niitä.

               12)

               Kaikkien kustannusarvioiden olisi oltava laitoskohtaisia ja niiden olisi perustuttava parhaisiin käytettävissä oleviin arvioihin.

               13)

               Jos käytöstäpoistohanke osoittautuu toteuttamisvaiheen aikana kalliimmaksi kuin hyväksytyissä kustannusarvioissa on arvioitu, toiminnanharjoittajan olisi katettava lisäkustannukset. Tämä seikka on otettava tarkoin huomioon, jos toiminnanharjoittaja vaihtuu ydinlaitoksen käyttöiän aikana tai sen jälkeen.

               14)

               Asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tapauksiin, joissa historiallisten syiden takia sopivin vaihtoehto on jokin erityisratkaisu. Tämän tapauskohtaisen lähestymistavan olisi oltava avoin ja tässä suosituksessa tarkoitetun kansallisen elimen olisi osallistuttava siihen kaikilta osin.

         7   JAKSO
   KÄYTÖSTÄPOISTORAHASTOJEN KÄYTTÖ

               15)

               Varoja olisi käytettävä ainoastaan siihen tarkoitukseen, johon ne on kerätty ja jota varten niitä hallinnoidaan. Avoimuuteen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Liikesalaisuuksia lukuun ottamatta olisi kaikkien tietojen oltava yleisön saatavilla.

               16)

               Varoja sijoitettaessa olisi pyrittävä löytämään turvallisen riskiprofiilin omaavia vaihtoehtoja, joilla voidaan varmistaa positiivinen tuotto millä tahansa aikavälillä.

               17)

               Koska toiminnanharjoittaja ei voi vaikuttaa ulkoisten rahastojen hallinnointiin, valtion olisi taattava sijoituksen arvo, jotta tarvittaessa olisi käytettävissä riittävästi varoja, vaikka sijoitettujen varojen hallinnoinnista vastaavan riippumattoman tahon sijoitukset olisivatkin tuottaneet nimellistä tappiota rahavarojen käyttöajankohtaan mennessä. Tällaisissa tapauksissa varoja olisi täydennettävä enintään sijoituksen tuottaman tappion määrällä.

               18)

               Jos sisäisen rahaston hallinnointi on tappiollista, toiminnanharjoittajan olisi vastattava siitä, että tarvittavana ajankohtana on käytettävissä riittävästi varoja.

               19)

               Jos kyseessä on ydinlaitos, jonka toiminnan päätarkoitus on jokin muu kuin tuotteiden ja palvelujen myynti, käytöstäpoisto olisi suunniteltava ja budjetoitava asianmukaisesti, jotta käytettävissä ovat riittävät varat tällaisten laitosten turvallista ja oikea-aikaista käytöstäpoistoa varten.

               20)

               Tässä suosituksessa tarkoitetun kansallisen elimen olisi arvioitava budjettisuunnittelu. Jos tällaista kansallista elintä ei ole, jäsenvaltiot voivat pyytää komissiolta neuvoja toteutettavista toimista.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2006.

            Komission puolesta

         Andris PIEBALGS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.

      (2)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/35/EY (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 17).

      (3)  Toimielinten yhteinen lausuma (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 56).

      (4)  Komission lausuma (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 56).

      (5)  Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva kertomus (KOM(2004) 719, 26.10.2004).

      (6)  EYVL L 315, 9.12.1999, s. 1.

      (7)  Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II lueteltuja teollisia toimintoja harjoittavat henkilöt ja yritykset.

      (8)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2587/1999, annettu 2 päivänä joulukuuta 1999, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä (EUVL L 315, 9.12.1999, s. 1) ja komission asetus (Euratom) N:o 1352/2003, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklassa tarkoitettujen tietojen antamiseen sovellettavista menettelyistä annetun asetuksen (EY) N:o 1209/2000 muuttamisesta (EUVL L 192, 31.7.2003, s. 15).


Avis juridique important

|

32002H0515(01)

Neuvoston suositus, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2002, järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden tutkintamenetelmien parantamisesta: Yhtäaikainen rikollisjärjestöjen huumausainekauppaa sekä niiden rahoitusta ja varallisuutta koskeva tutkinta

Virallinen lehti nro C 114 , 15/05/2002 s. 0001 - 0002

Neuvoston suositus,annettu 25 päivänä huhtikuuta 2002,järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden tutkintamenetelmien parantamisesta: Yhtäaikainen rikollisjärjestöjen huumausainekauppaa sekä niiden rahoitusta ja varallisuutta koskeva tutkinta(2002/C 114/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaOTTAA HUOMIOON Wienissä 20 päivänä joulukuuta 1988 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan,OTTAA HUOMIOON Palermossa vuonna 2000 tehdyn kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen,OTTAA HUOMIOON Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston erityisistunnossa hyväksytyt puheenjohtajan päätelmät,OTTAA HUOMIOON Feirassa kesäkuussa 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston hyväksymän huumausaineiden torjuntaa koskevan Euroopan unionin toimitasuunnitelman,OTTAA HUOMIOON Euroopan neuvoston vuoden 1990 rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista koskevan yleissopimuksen,OTTAA HUOMIOON neuvoston 26. päivänä kesäkuuta 2001 tekemän puitepäätöksen rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tutottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä tai takavarikoimisesta ja menetetyksi tuomitsemisesta(1),sekä katsoo seuraavaa:(1) Huumausaineiden torjuntaa koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa esitettyihin toimiin sisältyy järjestäytyneen rikollisuuden, laittoman huumausainekaupan ja siihen liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden sekä muun huumausaineisiin liittyvän rikollisuuden torjunnan tehostaminen muilla keinoilla, muun muassa uusien tutkintamenetelmien kehittämisellä.(2) Euroopan unioni on myös osoittanut päättäväisyytensä kaikentyyppisen rikollisuuden, myös järjestäytyneeseen huumausainekauppan liittyvän rikollisuuden torjunnassa antamalla tarpeellista lainsäädäntöä ja pyrkimällä torjumaan laittoman huumausainekaupan lisääntymisen aiheutamaa huolta eri yhteiskuntaryhmien parissa.(3) Laiton huumausainekauppa on erittäin tuottoisaa, minkä johdosta huumausaineisiin liityvä rikollisuus voi vaikuttaa kielteisesti koko yhteiskuntaan. Epäämällä sitä harjoittavilta järjestöiltä tällaisella laittomalla toiminnalla hankittavat valtavat voitot sekä huumausaineita takavarikoimalla aiheutetaan niille vakavaa vahinkoa, mikä vaikeuttaa ja ehkäisee niiden toiminnan elpymistä.(4) Tutkimusmenetelmiä olisi kehitettävä, vahvistettava ja parannettava, jotta niitä voidaan hyödyntää tehokkaammin järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvän rikollissuuden torjunnassa.(5) Neuvosto on vakuuttunut eräissä jäsenvaltioissa saavutetuista tuloksista ja haluaisi yrittää tarvittaessa soveltaa tutkintamenetelmää huumausainekauppaan liittyvän rikollisuuden tutkinnassa alusta alkaen kaikilla suunnilla, mikä mahdollistaa huumausainekauppaan liittyvien toimien, järjestön hallussa aiemmin olleen sekä sen tutkinnan aikana hankkiman omaisuuden selvittämisen omaisuuden laadusta riippumatta, sekä omaisuuden haltijoiden osoittamisen.(6) Se on vakuuttunut myös siitä että samanaikaisen tutkimustekniikan käyttö on tehokkaampaa, koska toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää kaikenlaisen rikollisesta toiminnasta peräisin olevan omaisuuden takavarikoinnista ja sen edelleen luovuttamisen estämisestä kunkin valtion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.(7) Tätä tutkimusmenetelmää soveltamalla saadaan myös lisää todisteita, jotka vahvistavat muiden asiaan sekaantuneiden yhteydet tehtyyn rikokseen, tai joiden avulla todetaan muiden henkilöiden osallisuus huumausainerikokseen.(8) Tietolähteet ovat keskeinen varallisuuden tutkinnan perusta. Nämä lähteet voivat olla sisäisiä, kuten lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten tietokannat, tai ulkoisia, jotka voivat olla joko julkisia (tarvittaessa yleisön käytettävissä olevat tietokannat) tai yksityisiä (tuomioistuimen määräyksen perusteella käytettävissä olevat tietokannat).(9) Tarvitaan laajempaa yhteistyötä toimivaltaisten lainvalvonta-, oikeus- ja veroviranomaisten tekemien pyyntöjen toimittamisessa niille henkilöille, jotka vastaavat sellaisista rekistereistä, jotka sisältävät tietoa millaisesta omaisuudesta hyvänsä, joka on huumausainekaupasta epäiltyjen henkilöiden hallussa. (Vastuussa olevat henkilöt voivat huolehtia julkisista, kuten omaisuusrekistereistä, tai yksityisistä, kuten luottolaitosten rekistereistä.). Tämä toteutetaan siten, että kussakin tapauksessa noudatetaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä.(10) Tämän tutkimusmenetelmän lopullisena tavoitteena on huolehtia siitä, että tekijät saatetaan vastuuseen tekemistään rikoksista, aiheutetut vahingot korvataan ja tarvittaessa niiden rikosten uhreille korvataan aiheutettu vahinko.(11) Tutkintatekniikaa, jolla pyritään löytämään kaikki järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvien rikollisten hallussa oleva omaisuus, kutsutaan varallisuuden tutkinnaksi ja se jatkuu sen ajan, jonka tutkinnan tuloksena olevan omaisuuden toteaminen edellyttää, mikä voi osua tai olla osumatta samaan ajankohtaan kuin huumausainekauppaa koskevan tutkinnan päättäminen.(12) Varallisuudella tarkoitetaan kaikkea luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä olevaa omaisuutta ja taloudellisia oikeuksia. Varallisuuden tutkinnalla tarkoitetaan tutkintatekniikkaa, jonka avulla voidaan analysoida järjestelmällisesti arkistoissa, julkisissa tai yksityisissä tietokannoissa ja muissa lähteissä olevia tietoja, jotta voidaan yksilöidä tällainen yksittäinen omaisuus ja oikeudet sekä osoittaa niiden kuuluvan tietyille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille.(13) Rikosvälineen, omaisuuden, rikoksen tuottaman hyödyn ja menetetyksi tuomitsemisen määritelmät ovat tässä suosituksessa samat kuin rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesusta, etsinnästä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta vuonna 1990 tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa.(14) Euroopan unionissa on saatu lähes valmiiksi joukko aloitteita, jotka koskevat yhteisiä tutkintaryhmiä sekä omaisuuden jäädyttämistä ja todistusaineistön hankkimista koskevia tuomioistuimen määräyksiä, ja joiden tarkoituksena on panna täytäntöön uusia toimenpiteitä rikollisuuden, myös huumausaineisiin liittyvän rikollisuuden, torjumiseksi,KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:A. soveltamaan, mikäli ne katsovat sen tarpeelliseksi, rikollisuuden, myös järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvän rikollisuuden, torjumisessa tutkimusmenetelmää, jolla tutkitaan kaikilla suunnilla ja alusta alkaen sekä huumausainekauppaan liittyviä toimia että rikollisten taloudellista taustaa ja varallisuutta,B. edistämään taloutta ja varallisuuden tutkintaan erikoistuneiden pysyvien tai tilapäisten ryhmien perustamista jäsenvaltioissa edellä kuvatun tutkimusmenetelmän tehokkuuden parantamiseksi,C. tehostamaan ja helpottamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvonta-, oikeus- ja veroviranomaisten sekä niiden henkilöiden yhteistyötä, jotka ylläpitävät julkisia tai yksityisiä omaisuusrekistereitä, jotka sisältävät kaikenlaista omaisuutta koskevaa tietoa, nopeuttamalla näiden viranomaisten tekemien tiedustelujen käsittelyä (Vastuussa olevat henkilöt voivat huolehtia julkisista, kuten omaisuusrekistereistä, tai yksityisistä, kuten luottolaitosten rekistereistä.). Tämä toteutetaan siten, että kussakin tapauksessa noudatetaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä,D. edistämään Euroopan unionin säädösten mukaisesti jäsenvaltioiden välisten, tätä menetelmää soveltavien yhteisten tutkintaryhmien perustamista tapauksissa, joissa huumausainekauppaa koskevan järjestäytyneen rikollisuuden tutkinta koskee useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota,E. kehottamaan Europolia tukemaan pyydettäessä edellä mainittuja yhteisiä tutkintaryhmiä Europolin tuesta jäsenvaltioiden perustamille yhteisille tutkintaryhmille 30 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston suosituksen(2) mukaisesti,F. käyttämään mahdollisuuksia, joita Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) voi tarjota laadittaessa erityisiä koulutusjaksoja, jotka koskevat tämän erityisen tutkintatekniikan käyttöä.Tehty Luxemburgissa 25 päivänä huhtikuuta 2002.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. Rajoy Brey(1) EYVL L 182, 5.7.2001, s. 1.(2) EYVL C 357, 13.12.2000, s 7.


Avis juridique important

|

E2001C0228

EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 228/01/COL, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2001, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2001

Virallinen lehti nro L 006 , 10/01/2002 s. 0065 - 0069

EFTAn valvontaviranomaisen suositusN:o 228/01/COL,annettu 2 päivänä heinäkuuta 2001,virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2001EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon ETA-sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 50 kohdassa mainitun säädöksen virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta (neuvoston direktiivi 89/397/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1989, virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta)(1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,on kuullut EFTAn valvontaviranomaista avustavaa EFTAn elintarvikekomiteaa,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan talousalueen moitteettoman toiminnan vuoksi on tarpeen luoda Euroopan talousalueella toteutettavia yhteensovitettuja elintarvikkeiden tarkastusohjelmia.(2) Kyseisissä ohjelmissa korostetaan ETA-sopimuksen nojalla voimassa olevan elintarvikelainsäädännön noudattamista, kansanterveyden suojelua, kuluttajansuojaa ja hyvän kauppatavan mukaista kauppaa.(3) ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54n kohdassa mainitun säädöksen (neuvoston direktiivi 93/99/ETY, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä)(2) 3 artiklassa edellytetään, että direktiivin 89/397 7 artiklassa tarkoitetut laboratoriot noudattavat eurooppalaisen standardin EN 45000 -sarjan perusteita. Ainoastaan tällaisia laboratorioita voidaan pitää sopivina toteuttamaan virallista tarkastusta koskevaan yhteensovitettuun ohjelmaan kuuluvia analyyseja.(4) Kansallisten ohjelmien ja yhteensovitettujen ohjelmien samanaikaisesta toimeenpanosta voidaan saada tietoja ja kokemuksia, joihin tuleva tarkastustoiminta voidaan perustaa.(5) Euroopan komissio on virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2001 18 päivänä huhtikuuta 2001 antamassaan suosituksessa suositellut Euroopan unionin jäsenvaltioille vastaavan ohjelman soveltamista,SUOSITTELEE, ETTÄ EFTA-VALTIOT:1. Toteuttavat vuonna 2001 tarkastuksia, joihin sisältyy soveltuvin osin näytteiden ottaminen ja niiden laboratorioanalyysi tavoitteena- valvoa ainesosien määrän ilmoittamista koskevien ETAn pakkausmerkintäsääntöjen noudattamista,- arvioida savustettujen kalatuotteiden bakteriologista laatua.2. Vaikka näytteiden oton ja/tai tarkastusten tiheyttä ei ole tässä suosituksessa määrätty, varmistavat, että se on riittävä yleiskäsityksen saamiseksi tarkastelun kohteesta.3. Toimittavat pyydetyt tiedot tämän suosituksen liitteenä esitettyjen lomakkeiden muodossa tulosten vertailukelpoisuuden parantamiseksi.4. Varmistavat, että tämän ohjelman osana analysoitavaksi luovutettavat elintarvikkeet toimitetaan direktiivin 93/99 3 artiklan säännösten mukaisiin laboratorioihin.OHJELMAN ALA JA MENETELMÄT:A. Ainesosien määrien ilmoittaminen (QUID)1. Ohjelman alaElintarvikkeiden tuotannossa tai valmistuksessa käytettävän ainesosan tai ainesosien ryhmän määrän ilmoittaminen antaa kuluttajille enemmän tietoa elintarvikkeesta ja auttaa varmistamaan, että kauppa on hyvän kauppatavan mukaista. Myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY(3) 7 artiklan mukaisesti määrän ilmoittaminen on pakollista(4), jos:- kyseinen ainesosa tai kyseisten ainesosien ryhmä on elintarvikkeen myyntinimityksessä tai kuluttaja tavallisesti yhdistää sen myyntinimitykseen, tai- kyseinen ainesosa tai ainesosien ryhmä tuodaan esille merkinnässä joko sanoin tai kuvin tai graafisen esityksen avulla, tai- kyseinen ainesosa tai ainesosien ryhmä on olennainen elintarvikkeen luonnehtimiseksi ja sen erottamiseksi tuotteista, joihin se voidaan sekoittaa sen nimen tai ulkomuodon vuoksi.Tuotteilla, joita ei ole merkitty edellä mainitun direktiivin vaatimusten mukaisesti, ei pitäisi käydä kauppaa. Ennen 14 päivää helmikuuta 2000 merkittyjä tuotteita saa kuitenkin myydä kunnes varastot on käytetty loppuun. Ohjelman tämän osion tavoitteena on tarkastaa, vastaako elintarvike ainesosien määrien ilmoittamisesta annettuja uusia säännöksiä.2. MenetelmäTarkastuksissa olisi keskityttävä erityisesti maitotuotteisiin (eli jogurttiin, juustoon jne.), hedelmämehuihin ja kuivakekseihin. EFTA-valtioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia elintarvikkeiden valmistajien tai maahantuojien tiloihin tarkastaakseen, että ainesosien määrien ilmoittamista koskevia säännöksiä noudatetaan. Tarkastusten lisäksi voidaan ottaa näytteitä ainesosan tai ainesosien ryhmän määrän määrittämiseksi.Näiden tarkastusten tulokset kirjataan liitteessä I annettuihin raporttilomakkeisiin.B. Savustetun kalan bakteriologinen laatu1. Ohjelman alaYhteisön tasolla ei ole säädetty savustettua kalaa koskevista erityisistä mikrobiologisista vaatimuksista. Kokemus on osoittanut, että huomattava prosenttiosuus näistä tuotteista saattaa joutua patogeenisten mikro-organismien, Listeria monocytogenes -bakteeri mukaan luettuna, saastuttamiksi. Uusien tuotanto- ja jalostusmenetelmien ottaminen käyttöön saattaa lisätä bakteriologisen saastumisen riskiä.Listeria monocytogenes -bakteerin tiedetään aiheuttavan ihmisillä elintarvikkeista aiheutuvia listeriatartuntoja, joilla saattaa olla kohtalokkaat seuraukset tietyissä väestöryhmissä. Tämän vuoksi aiotaan toteuttaa toimia sellaisinaan syötävien elintarvikkeiden, kuten savustetun kalan, nauttimisesta ihmisille aiheutuvan listerioosiriskin vähentämiseksi.Tiettyjä toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön riskin hallitsemiseksi elintarvikealan toimijoiden tasolla. Hyvien hygieniakäytäntöjen sekä HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) kehittämisessä käytettyjen periaatteiden toteuttaminen ovat tärkeitä välineitä elintarviketurvallisuuden varmistamisessa.Ohjelman tämän osion tavoitteena on arvioida savustetun kalan ja erityisesti savustetun lohen kontaminaation astetta Listeria monocytogenes -bakteerin ja ulosteperäistä kontaminaatiota osoittavien organismien osalta. Ohjelmalla pitäisi pystyttämän arvioimaan näiden tuotteiden bakteriologista laatua ja niistä ihmisten terveydelle mahdollisesti aiheutuvia vaaroja.2. MenetelmäTarkastusten olisi kohdistuttava jäähdytettyyn, valmispakkauksiin pakattuun loheen ja muihin lämmin- tai kylmäsavukaloihin. EFTA-valtioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi otettava näytteitä tuotteista vähittäismyyntipaikoissa mahdollisuuksien mukaan vähimmäissäilyvyysajan päättymisen tienoilla. Maissa, joissa tuotannon määrä on suuri, on suositeltavaa ottaa näytteitä myös tuotantopuolelta (raaka-aineesta ja/tai valmiista tuotteista). Näytteet olisi otettava samasta erästä, ja niiden olisi koostuttava mahdollisuuksien mukaan viidestä vähintään sadan gramman painoisesta yksiköstä, ja tuotteet olisi säilytettävä alkuperäispakkauksissaan. Tuotteet olisi jäähdytettävä heti, kun näytteet on otettu, ja ne pitäisi lähettää välittömästi tässä tilassa laboratorioon.Näytteenoton laajuus jää EFTA-valtioiden toimivaltaisten viranomaisten harkintavaltaan. Tuotannon, kaupan ja kulutuksen määrä ja ominaispiirteet on tärkeää ottaa huomioon.Laboratoriot voivat käyttää haluamiaan menetelmiä, kunhan ne vastaavat suorituskyvyltään tavoiteltavia päämääriä. Listeria monocytogenes -bakteerin toteamiseen ja laskemiseen on kuitenkin suositeltavaa käyttää tuoreinta versiota EN/ISO 11290-1- ja EN/ISO 11290-2-standardista. Muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten tunnustamia menetelmiä voidaan myös käyttää.Tarkastuksen tulokset kirjataan liitteessä II annettuihin raporttilomakkeisiin. Jos näytteitä otetaan tuotantopuolelta, on käytettävä erillistä raporttilomaketta.Tämä suositus on osoitettu Islannille, Liechtensteinille ja Norjalle.Tehty Brysselissä 2 päivänä heinäkuuta 2001.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaHannes HafsteinKollegion jäsen(1) Jäljempänä "direktiivi 89/397".(2) Jäljempänä "direktiivi 93/99".(3) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29.(4) Tätä direktiiviä ei ole vielä otettu osaksi ETA-sopimusta, mutta direktiivin säännökset ovat samat kuin direktiivissä 79/112/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna ja sellaisena kuin se on osana ETA-sopimusta.LIITE I>PIC FILE= "L_2002006FI.006802.TIF">LIITE II>PIC FILE= "L_2002006FI.006902.TIF">


title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2001-2004

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---