Avis juridique important

|

52004SC0823

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Liettuan lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2004/0823 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Liettuan lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007(Komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että kaikkien osallistumattomien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka eivät ota yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin 99 artiklan mukaista tapahtuvaa monenvälistä valvontaa varten tarvittavia tietoja lähentymisohjelman muodossa.[1]  EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla verkkosivustolla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.Neuvoston on tutkittava kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kukin lähentymisohjelma komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman neuvoston on annettava siitä lausunto komission suosituksesta ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmansa, jotka myös neuvosto saattaa tarvittaessa tutkia samojen menettelyiden mukaisesti.EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneille kymmenelle maalle on myönnetty poikkeus, jonka nojalla ne eivät vielä ota yhteistä rahaa käyttöön. Ne ovat sitoutuneet toimittamaan lähentymisohjelmansa 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla.Liettua toimitti 14. toukokuuta 2004 lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Komission yksiköt ovat laatineet ohjelmasta teknisen arvion, joka perustuu kevään 2004 ennusteisiin, menettelysääntöihin [2] ja periaatteisiin, jotka määritetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa [3] neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa:[2]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10. heinäkuuta 2001.[3]  KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Liettua toimitti 14. toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Ohjelmassa ei viitata suoranaisesti strategiaan, jota Liettua aikoo noudattaa euron käyttöönoton ja ERM II -jäsenyyden osalta, vaikka viranomaiset ovat ilmoittaneet useaan otteeseen maan aikovan liittyä euroalueeseen pian EU:hun liittymisen jälkeen. Liettuan voidaan tämän mukaisesti odottaa liittyvän piakkoin ERM II:een mutta säilyttävän samanaikaisesti kaikki nykyisen valuuttakurssijärjestelmänsä piirteet.Ohjelma noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä asettuja tietovaatimuksia. [4][4]  Ohjelman liitteenä olevissa käytännesääntöjä koskevissa taulukoissa annetaan kaikki vaaditut tiedot muutamaa vähäistä poikkeusta lukuun ottamatta sekä joitakin käytännesäännöissä mainittuja valinnaisia tietoja. Julkisen talouden ennusteita koskevan ohjelman taulukossa 4 menot jaotellaan puutteellisesti. Lisäksi inflaatioluvut perustuvat edelleen kuluttajahintaindeksiin, vaikka liitteen taulukossa I edellytetään ennusteita yhdenmukaistetusta kuluttajahintaindeksistä. Ruplasäästöistä aiheutuneista menetyksistä ja kiinteistöomaisuuden palauttamisesta maksettavien korvausten käsittelyä kirjanpidossa on analysoitava vielä tarkemmin.Lähentymisohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin makrotaloudellisen skenaarion mukaan BKT:n kasvu jatkuu voimakkaana koko ohjelmakauden ajan, erityisesti vuosina 2004 ja 2005, jolloin kasvun ennustetaan nousevan noin 7 prosenttiin. Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna kasvun odotetaan hidastuvan hieman eli noin 6,5 prosenttiin vuosina 2006 ja 2007 mutta ylittävän edelleen kasvupotentiaalin kuten kansalliset viranomaiset ovat arvioineet. Kotimaisen kysynnän ennustetaan edelleen olevan tärkein kasvua vauhdittava tekijä lähinnä voimakkaan investointitoiminnan ja yksityisen kulutuksen kasvun vaikutuksesta. Ohjelmassa esitetyt vuoteen 2005 ulottuvat makrotaloudelliset ennusteet ja ulkoiset oletukset noudattelevat pääosin komission keväällä 2004 laatimia talousennusteita. Poikkeuksen tekee osittain vuosi 2005, jolloin BKT:n ennustetaan kasvavan 7,3 prosenttia verrattuna komission yksiköiden 6,6 prosentin kasvuennusteeseen. Ohjelmakauden trendikasvu on vaarassa jäädä odotettua heikommaksi. Tämä onkin suurin uhka talouden vakauttamissuunnitelmien toteutumiselle.Liettuan inflaatiokehitys on ollut viime vuosina suotuisaa. Keskimääräinen vuotuinen inflaatio on pysytellyt vuodesta 1999 alle 2 prosentissa lähinnä valuuttakurssikehityksen sekä suotuisan palkka- ja tuottavuuskehityksen ansiosta. Telealan kilpailun lisääntyminen tuki tätä kehitystä myötävaikuttamalla vuositasolla mitattuun negatiiviseen 1,1 prosentin YKHI-inflaatioon vuonna 2003. Vuonna 2002 alkaneen deflatorisen kehityksen odotetaan taittuvan tämän vuoden aikana pääasiassa valmiste- ja arvonlisäverokantoihin EU:hun liittymisen myötä vaadittujen muutosten vuoksi. Keskimääräisen vuotuisen inflaation odotetaan nousevan 0,9 prosenttiin vuonna 2004 ja kiihtyvän asteittain jopa 2,5 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Liettuan litin nimellinen arvo on vahvistunut noin 50 prosenttia vuodesta 1999, jolloin se sidottiin Yhdysvaltain dollariin, ja helmikuusta 2002, jolloin se sidottiin euroon. Lyhyet rahamarkkinakorot ja joukkovelkakirjojen pitkäaikainen tuotto kääntyivät laskuun vuosien 2002 ja 2003 aikana. Rahamarkkinakorot tasaantuivat viime vuonna noudatellen paljolti euroalueen rahamarkkinoilla vallinneita suuntauksia. Lyhytaikainen korkoero on pysynyt vuoden 2003 lopulta lähtien vakaana, noin 60 peruspisteessä. Valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen tuottoero nousi vuoden 2004 alkupuoliskolla 55-65 peruspisteeseen.Ohjelmassa määritellyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian päätavoite on kehitys kohti suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa. Toteutuneen julkisen talouden alijäämän tavoitearvot alittavat kunakin vuonna 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, mutta ne eivät noudata tavoitetta, jonka mukaan ohjelmakaudella olisi päästävä lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan. Erityisesti julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana 1,7 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja supistuvan sen jälkeen vähitellen 1,5 prosenttiin vuoteen 2007 mennessä. Vuoden 2004 alijäämätavoitetta on verrattava liittymistä valmistelevaan vuoden 2003 talousohjelmaan sisältyvään 2,9 prosentin tavoitteeseen sekä joulukuussa 2003 hyväksyttyyn vuoden 2004 talousarvioon. Vuosia 2005 ja 2006 koskevat tavoitteet ovat samat kuin liittymistä valmistelevassa talousarviossa. Ohjelmassa ehdotetaan tämän vuoksi sekä tulojen että menojen kasvattamista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2003. Tulosuhteen 2 prosenttiyksikön kasvu johtuu pääasiassa muiden kuin verotulojen huomattavasta kasvusta. Ohjelmassa ei esitellä merkittäviä uusia toimenpiteitä veroasteen kasvattamiseksi. Veroasteen ennustetaan joka tapauksessa nousevan. Menosuhteen odotetaan kasvavan samanaikaisesti 1,8 prosenttiyksikköä, mikä johtuu yksinomaan menojen (pois lukien korkomenot) kasvusta, jota korkomaksujen laskun odotetaan tasapainottavan jossain määrin.Julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua heikommiksi. Erityisesti edellä kuvaillut talouskasvun hidastumisen riskit ja aiemmin saadut kokemukset menojen ylityksistä, jotka ovat seurausta suunnitelmia paremmasta julkisen talouden kehityksestä vuoden alkupuoliskolla, vaarantavat vuosille 2004 ja 2005 asetettujen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei näytä tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä varsinkaan ohjelmakauden ensimmäisten vuosien aikana 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.Julkinen velka suhteessa BKT:hen laski vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana tasaisesti 23,8 prosentista 21,5 prosenttiin. Tämä on seurausta vuonna 2000 alkaneesta julkisen talouden vakauttamisprosessista sekä parantuneista lainaehdoista. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa vuonna 2004 aluksi lähes prosenttiyksikön julkisen talouden alijäämän ennustetun kasvun vuoksi. Velkasuhteen odotetaan supistuvan vuoden jälkeen aina ohjelmakauden loppuun ja vakiintuvan noin 21 prosenttiin vuonna 2007.Ohjelmassa tarkastellaan hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään työmarkkina- ja eläkeuudistukseen sekä terveydenhoitojärjestelmän uudistamiseen. Ehdotetut muutokset ovat kaiken kaikkiaan kunnianhimoisia ja niiden pitäisi parantaa julkisen talouden laatua. Esimerkiksi terveydenhuolto- ja eläkeuudistuksista voi kuitenkin aiheutua lyhyellä aikavälillä huomattavia kustannuksia, joita ei ole analysoitu riittävästi ohjelmassa.Liettualla on suhteellisen hyvät mahdollisuudet väestön ikääntymiseen liittyvien talousarviokustannusten kattamiseen, vaikkakin joitakin riskejä voi ilmaantua pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi on meneillään monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan vanhushuoltosuhdetta sekä nykyaikaistamaan eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmää. Eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistamisesta aiheutuviin lyhyen aikavälin kustannuksiin ja jäljellä oleviin ehdollisiin velkoihin liittyy kuitenkin riskejä. Riittävä perusjäämä on varmistettava, jotta julkinen talous pysyy kestävällä pohjalla.Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu>TAULUKON PAIKKA>Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Liettuan lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,[5]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla verkkosivustolla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [5 päivänä heinäkuuta 2004] Liettuan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa tarkistetuissa käytännesäännöissä asetettuja tietovaatimuksia.Ohjelman perustan muodostavan julkisen talouden strategian tavoitteena on "kehitys kohti suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa, joka voidaan saavuttaa varmistamalla talouspoliittisten tavoitteiden toteutuminen", mutta strategiaa ei oteta riittävän hyvin huomioon ohjelmaan sisältyvissä alijäämätavoitteissa. Ohjelmassa asetetaan tavoitteeksi ainoastaan 0,2 prosenttiyksikön suuruinen alijäämän pienentäminen vuosien 2003 ja 2007 välisenä ajanjaksona, ja alijäämän ennustetaan olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Kehitys on seurausta sekä menojen että tulojen kasvusta suhteessa BKT:hen. Tulosuhteen ennustetaan kasvavan ohjelmakauden aikana 2 prosenttiyksikköä lähinnä EU:n rahoitusapuun liittyvien muiden kuin verotulojen määrän merkittävän kasvun tuloksena. Verotulojen odotetaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, vaikka Liettua suunnittelee luopuvansa vuonna 2005 tieliikenneverosta, josta saatavien tulojen poistumisen arvioidaan alentavan verotuloja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen kyseisenä vuonna. Viiden viime vuoden aikana voimakkaasti alentuneen menosuhteen ennustetaan kasvavan 1,8 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana, mikä johtuu kokonaisuudessaan menojen (pois lukien korkomenot) kasvusta, jota korkomaksujen laskun odotetaan tasapainottavan vain vähän. Menojen (pois lukien korkomenot) kasvun arvioidaan liittyvän pääasiassa "muihin menoihin", joiden odotetaan kasvavan noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen lähinnä EU:n talousarvioon maksettavien rahoitusosuuksien vuoksi, sekä tulonsiirtoihin ja tukiin, joiden ennustetaan kasvavan noin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen lähinnä maanviljelijöille maksettavien tukien kasvun sekä ruplasäästöistä aiheutuneista menetyksistä ja kiinteistöomaisuuden palauttamisesta maksettavien korvausten vuoksi. Julkisen talouden kiinteän pääoman bruttomuodostuksen odotetaan kasvavan ohjelmakauden kahden ensimmäisen vuoden aikana huomattavasti, noin prosentin suhteessa BKT:hen. Sen odotetaan kuitenkin palaavan vuonna 2007 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli noin 0,2 prosenttiyksikköä alkuperäistä, vuoden 2003 tasoa korkeammalle tasolle.Näyttää siltä, että suotuisat kasvunäkymät on otettu huomioon ohjelman taustalla vaikuttavassa makrotaloudellisessa skenaariossa. Erityisesti vuoden 2005 ennustettu kasvu, jota on korotettu lähentymisohjelmassa 7,3 prosenttiin vuoden 2003 liittymistä valmistelevassa talousohjelmassa ennustetusta 6,5 prosentista, on nykyisen ennustemarginaalin ylärajoilla. Ohjelmassa ennustetut keskipitkän aikavälin kasvunäkymät vaikuttavat edelleen suhteellisen optimistisilta, vaikka ovatkin ohjelmakauden ensimmäisiä vuosia maltillisempia. Inflaatioennusteet lienevät realistisia.Ohjelmassa asetetut julkisen talouden alijäämän tavoitearvot alittavat 3 prosentin viitearvon kunakin vuonna suhteessa BKT:hen. Kyseiset tavoitteet eivät kuitenkaan noudata tavoitetta, jonka mukaan ohjelmakaudella olisi päästävä lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei myöskään tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen normaaleissa makrotaloudellisissa olosuhteissa ainakaan ohjelmakauden alkuvuosina. Julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua heikommaksi. Erityisesti edellä kuvaillut talouskasvun hidastumisen riskit ja aiemmat kokemukset menojen ylityksistä, jotka ovat seurausta suunnitelmia paremmasta julkisen talouden kehityksestä, vaarantavat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen.Liettualla on suhteellisen hyvät mahdollisuudet väestön ikääntymiseen liittyvien talousarviokustannusten kattamiseen, vaikkakin joitakin riskejä voi ilmaantua pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi on meneillään monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan vanhushuoltosuhdetta ja nykyaikaistamaan eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmää. Eläke- ja terveydenhuoltouudistuksista aiheutuviin kustannuksiin ja jäljellä oleviin ehdollisiin velkoihin liittyy kuitenkin riskejä. Riittävän perusylijäämän varmistaminen on olennaista, jotta julkinen talous säilyy kestävällä pohjalla.Edellä esitetyn perusteella voidaan suositella, että jos ohjelmassa ennustetut kasvuluvut toteutuvat, Liettuan olisi pyrittävä nopeammin lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan erityisesti sen suuren vaihtotaseen alijäämän ja kotimaisten kysyntäpaineiden vuoksi. Lisäksi Liettuaa vaaditaan pitäytymään tiukasti talousarviossaan, jotta voitaisiin välttää 3 prosentin viitearvon ylittymisen riski vuonna 2004. Liettuan viranomaisia kannustetaan myös käyttämään ennustetut oletettua suuremmat tulot alijäämän pienentämiseen.Liettuan lähentymisohjelman keskeiset ennusteet>TAULUKON PAIKKA>


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011 , Euroopan unionin neuvostolle Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2011/1)

text:
               2.3.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 67/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS
   annettu 25 päivänä helmikuuta 2011
   Euroopan unionin neuvostolle Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2011/1)
   2011/C 67/01
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat Euroopan keskuspankin ja kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilivuoden 2010 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuodesta 2011 lähtien.

               (3)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique on valinnut Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilivuosiksi 2011–2013. Tämä toimikausi voidaan uudistaa kerran tilivuosiksi 2014–2016,

         SUOSITTELEE
   että Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises nimitetään Nationale Bank van Belgiën/Banque Nationale de Belgiquen ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilivuosiksi 2011–2013 siten, että tämä toimikausi voidaan uudistaa kerran tilivuosiksi 2014–2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä helmikuuta 2011.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET


title: Suositus neuvoston päätös, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---                      EUROOPAN KOMISSIO
                                                        Bryssel 4.5.2010
                                                        SEK(2010) 560 lopullinen
                                              Suositus
                                   NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi
     ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita
               pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi
FI                                                1                                         FI
 ---pagebreak---                                                  Suositus
                                        NEUVOSTON PÄÄTÖS,
    joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi
      ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita
                  pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-
   sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     SEUT-sopimuksen 136 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa niitä
           jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, koskevia toimenpiteitä, joilla tehostetaan
           kyseisten jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista
           ja sen valvontaa.
   (2)     SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä
           liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia
           alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla
           pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa tukikehyksen
           julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävälle hallitusten
           politiikalle, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
   (3)     Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan
           6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n
           perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan
           menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta
           1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti
           suosituksia liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2010. Neuvosto
           myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 27 päivän lokakuuta
           2009. Neuvosto totesi 30 päivänä marraskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8
           kohdan mukaisesti, ettei Kreikka ollut toteuttanut tuloksellisia toimia; tämän vuoksi
           neuvosto vaati 16 päivänä helmikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan
           mukaisesti Kreikkaa toteuttamaan toimenpiteitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi
           viimeistään vuonna 2012. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen
           määräajaksi 15 päivän toukokuuta 2010.
   (4)     Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 2 kohdassa todetaan, että jos
           tuloksellisia toimia on toteutettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti
           ja odottamattomat taloudelliset tapahtumat vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti
           julkiseen talouteen vaatimuksen esittämisen jälkeen, neuvosto voi komission
FI                                                   2                                                FI
 ---pagebreak---        suosituksesta päättää esittää tarkistetun vaatimuksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9
       kohdan mukaisesti.
   (5) Kreikalle osoitetun alkuperäisen vaatimuksen perustana olleiden komission yksiköiden
       syksyn 2009 talousennusteiden mukaan Kreikan BKT:n odotettiin supistuvan ¼
       prosenttia vuonna 2010 ja kääntyvän jälleen kasvuun vuonna 2011, jolloin talouden
       ennustettiin kasvavan 0,7 prosenttia. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan
       kokonaistuotannon odotetaan supistuvan jyrkästi vuonna 2010 ja supistuvan edelleen
       vuonna 2011. Kasvun odotetaan sen jälkeen elpyvän vähitellen. Tämä talouden
       skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien
       heikkenemiseen, jos politiikassa ei tapahdu muutoksia. Lisäksi olisi otettava
       huomioon, että vuoden 2009 julkisen talouden alijäämätoteutumaa on tarkistettu
       ylöspäin (126 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä päätöksessä se arvioitiin 12,7
       prosentiksi suhteessa BKT:hen, mutta Kreikan 1 päivänä huhtikuuta 2010 jättämässä
       julkista taloutta koskevassa ilmoituksessa esitetty arvio oli 13,6 prosenttia suhteessa
       BKT:hen). Alijäämätoteutumaa saatetaan joutua tarkistamaan vieläkin ylöspäin (noin
       0,3–0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) sen jälkeen, kun Eurostat on saanut päätökseen
       tutkimukset Kreikan tilastoviranomaisten kanssa.1 Markkinoilla on myös oltu
       huolestuneita julkisen talouden näkymistä, minkä vuoksi julkiseen velkaan liittyvät
       riskipreemiot ovat nousseet jyrkästi. Tämä puolestaan on kärjistänyt julkisen talouden
       alijäämän ja julkisen velan kehityksen hallintaan liittyviä vaikeuksia. Komission
       maaliskuussa 2010 laatiman alustavan arvioinnin mukaan Kreikka toteutti parhaillaan
       vuodeksi 2010 suunnitellun alijäämätavoitteen saavuttamisen edellyttämiä julkisen
       talouden toimenpiteitä vaatimusten mukaisesti. Talouden skenaarion äkillinen
       muuttuminen tarkoittaa kuitenkin sitä, ettei kyseisiä suunnitelmia enää voida pitää
       ajankohtaisina. Julkisen talouden vakavaraisuuteen kohdistuva välitön uhka edellyttää
       vielä radikaalimpia toimia kuluvan vuoden aikana. Tämänhetkisten ennusteiden
       mukaan odotettavissa oleva talouden jyrkkä supistuminen aiheuttaa samaan aikaan
       sen, että alkuperäisestä alijäämää supistavasta urasta on luovuttava. Voidaan todeta,
       että odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti
       Kreikan julkiseen talouteen ja sen vuoksi on perusteltua antaa tarkistettuja suosituksia
       SEUT-sopimuksen 136 ja 126 artiklan 9 kohdan nojalla.
   (6) Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella näyttää siltä, että määräaikaa, joka asetettiin
       Kreikan liiallisen alijäämän poistamiseksi 16 päivänä helmikuuta 2010 annetussa
       neuvoston suosituksessa, olisi pidennettävä kahdella vuodella eli vuoteen 2014.
   (7) Julkinen bruttovelka oli vuoden 2009 lopussa 115,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
       Tämä velkasuhde on EU:n korkeimpia ja selvästi yli perussopimuksessa asetetun 60
       prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kyseistä prosenttilukua saatetaan lisäksi
       tarkistaa vielä ylöspäin (5–7 prosenttiyksikköä) meneillään olevien tilastollisten
       tutkimusten perusteella. Pääsy olosuhteiden perusteella välttämättömältä ja
       mahdolliselta vaikuttavalle alijäämää supistavalle uralle edellyttäisi, että velan kasvu
       saadaan tyrehtymään vuodesta 2014. Jatkuvasti korkeana pysyvien julkisen talouden
       alijäämien lisäksi myös talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet (nk. below-the-line-
       rahoitustoimet) ovat vaikuttaneet tuntuvasti velan kasvuun. Tämä on heikentänyt
       entisestään markkinoiden luottamusta siihen, että hallitus kykenee maksamaan
       edelleen velkansa. Kreikan on tarpeen toteuttaa erittäin kiireellisesti
   1
       Eurostatin tiedote 55/2010, 22.4.2010.
FI                                              3                                                 FI
 ---pagebreak---         ennennäkemättömän laajoja määrätietoisia toimia, jotka kohdistetaan alijäämään ja
        muihin velkaa kasvattaviin tekijöihin, jotta velan kasvu suhteessa BKT:hen saadaan
        tyrehtymään ja Kreikka pystyy jälleen saamaan rahoitusta markkinoilta
        mahdollisimman pian.
   (8)  Julkisen rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on saanut aikaan sen, että
        euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa Kreikalle Kansainvälisen
        valuuttarahaston monenkeskistä apua täydentävää vakautta lisäävää tukea koko
        euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Tuki toteutetaan komission
        koordinoimien kahdenvälisten lainojen yhdistämisen muodossa. Lainanantajat ovat
        päättäneet asettaa tukensa ehdoksi sen, että Kreikka noudattaa tätä päätöstä. Kreikan
        odotetaan erityisesti toteuttavan tässä päätöksessä määritetyt toimenpiteet päätöksessä
        vahvistetun aikataulun mukaisesti,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                               1 artikla
   1.     Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne
          mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2014.
   2.     Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että
          julkisen talouden alijäämä on enintään 18 508 miljoonaa euroa (8,0 prosenttia
          suhteessa BKT:hen) vuonna 2010, 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa
          BKT:hen) vuonna 2011, 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen)
          vuonna 2012, 11 399 miljoonaa euroa (4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna
          2013 ja 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014.
          Tätä tarkoitusta varten rakenteellisessa rahoitusasemassa on saatava aikaan vähintään
          10 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuosien 2009–2014 aikana.
   3.     Edellä 2 kohdassa säädetty sopeutusura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun
          bruttovelan vuotuinen muutos on enintään 34,058 miljoonaa euroa vuonna 2010,
          17,365 miljoonaa euroa vuonna 2011, 15,016 miljoonaa euroa vuonna 2012,
          11,599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 7,885 miljoonaa euroa vuonna 2014.
          Nykyisten BKT-ennusteiden perusteella velan suhde BKT:hen olisi vastaavasti
          133,2 prosenttia vuonna 2010, 145,2 prosenttia vuonna 2011, 148,8 prosenttia
          vuonna 2012, 149,6 prosenttia vuonna 2013 ja 148,4 prosenttia vuonna 2014.
                                               2 artikla
   1.     Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2010 loppuun mennessä:
          a)     Sen on säädettävä laki, jolla otetaan käyttöön progressiivinen verotus kaikkien
                 tulolähteiden osalta ja horisontaalisesti yhdennetty verotuskohtelu ansio- ja
                 pääomatulojen osalta.
          b)     Sen on säädettävä laki, jolla kumotaan verojärjestelmän kaikki poikkeukset ja
                 itsenäiset verotusta koskevat säännökset, mukaan lukien valtion virkamiehille
                 maksettavista erityislisistä saatavat tulot.
FI                                                 4                                             FI
 ---pagebreak---         c)     Sen on peruutettava talousarviossa ennakoimattomiin menoihin ohjatut
               määrärahat 700 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
        d)     Sen on lakkautettava valtaosa talousarviossa solidaarisuusavustuksiin
               ohjatuista määrärahoista (köyhyyden lieventämiseen liittyvää osaa lukuun
               ottamatta) 400 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
        e)     Sen on pienennettävä suurimpia eläkkeitä 500 miljoonan euron säästötavoitteen
               saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (350 miljoonaa euroa vuonna 2010).
        f)     Sen on pienennettävä valtion virkamiehille maksettavia pääsiäis-, kesä- ja
               joulubonuksia ja -korvauksia 1 500 miljoonan euron säästötavoitteen
               saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1 100 miljoonaa euroa vuonna 2010).
        g)     Sen on poistettava eläkeläisille maksettavat pääsiäis-, kesä- ja joulubonukset,
               kuitenkin siten, että pientä eläkettä saavien etuja suojellaan, 1 900 miljoonan
               euron      säästötavoitteen      saavuttamiseksi       kunakin      täytenä     vuonna
               (1 500 miljoonaa euroa vuonna 2010).
        h)     Sen on korotettava arvonlisäverokantaa vähintään 1,8 miljardin euron tuoton
               saamiseksi kunakin täytenä vuonna (800 miljardia euroa vuonna 2010).
        i)     Sen on korotettava polttoaineen, tupakan ja alkoholin valmisteveroja vähintään
               1 050 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna
               (450 miljoonaa euroa vuonna 2010).
        j)     Sen on annettava palveludirektiivin2 täytäntöönpaneva lainsäädäntö.
        k)     Sen on säädettävä laki julkishallinnon uudistamisesta ja yksinkertaistamisesta
               paikallistasolla toimintakustannusten pienentämiseksi.
        l)     Sen on perustettava työryhmä rakenne- ja koheesiorahastovarojen käytön
               tehostamiseksi.
        m)     Sen on säädettävä uusien yritysten perustamista yksinkertaistava laki.
        n)     Sen on vähennettävä julkisia investointeja 500 miljoonaa euroa suunnitelluista.
        o)     Sen on ohjattava rakenne- ja koheesiorahastojen yhteisrahoitusosuuksiin
               varatut talousarviomäärärahat erityiselle keskustilille, jota ei voida käyttää
               mihinkään muuhun tarkoitukseen.
   2.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2010 loppuun mennessä:
        a)     Vuoden 2011 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden
               vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3,2 prosenttia suhteessa
               BKT:hen (4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin
               toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon). Talousarvioon on
               sisällytettävä muun muassa seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa
   2
      Palveluista sisämarkkinoilla 12 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston
      direktiivi 2006/123/EY (EUVL L 376, 27.12.2006).
FI                                                 5                                                    FI
 ---pagebreak---       olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): julkisyhteisöjen
      välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna
      vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja
      paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden
      indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta
      yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään
      600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013),
      ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa
      euroa vuonna 2011 ja vielä enemmän vuosina 2012 ja 2013), alv-
      määräytysmisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä
      alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä
      hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen
      alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava
      hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään
      300 miljoonaa euroa vuonna 2011), hallituksen säätämä laki julkishallinnon
      uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on
      alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi
      500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin
      rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 1 miljardin euron arvosta)
      siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin
      investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten
      laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011–2013 vähintään 1 500 miljoonaa euroa,
      josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen
      uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä
      ja 200 miljoonaa euroa lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan
      laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään
      500 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen
      muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto
      vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen
      (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista
      kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja
      sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto,
      kunnat, julkiset yritykset, paikallishallinto, valtion virastot ja muut julkiset
      laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla.
   b) Sen on säädettävä eläkejärjestelmän uudistamista koskeva laki, jolla
      varmistetaan järjestelmän keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyys. Lailla olisi
      otettava käyttöön muun muassa yhtenäinen 65 vuoden lakisääteinen eläkeikä
      (myös naisille) ja siinä olisi säädettävä seuraavist: nykyisten eläkerahastojen
      sulauttaminen kolmeen rahastoon ja uuden yhtenäisen eläkejärjestelmän
      soveltaminen kaikkiin nykyisiin ja uusiin työntekijöihin (alkaen 1 päivästä
      tammikuuta 2013), eläkkeiden ylärajan alentaminen, täyteen eläkkeeseen
      oikeuttavan vähimmäismaksuajan nostaminen asteittain 37 vuodesta 40
      vuoteen (vuoteen 2015 mennessä), 1 päivänä tammikuuta 2011 mennessä
      käyttöön otettava 60 vuoden vähimmäiseläkeikä (myös raskaissa ja rasittavissa
      ammateissa toimiville ja 40 maksuvuoden jälkeen), ennen vuotta 1993
      vakuutettuja henkilöitä koskevien erityissääntöjen kumoaminen (kuitenkin
      siten, että hankitut oikeudet säilytetään), raskaiksi ja rasittaviksi ammateiksi
      luokiteltujen ammattien luettelon tuntuva lyhentäminen, eläke-etuuksien
      kaventaminen (6 prosenttia vuodessa) sellaisten henkilöiden tapauksessa, jotka
      jäävät eläkkeelle 60–65-vuotiaina ja alle 40 maksuvuoden jälkeen,
FI                                      6                                                FI
 ---pagebreak---                automaattisen mukautusmekanismin luominen eläkeiän kytkemiseksi
               eliniänodotteen kasvuun (vuodesta 2020), tarveharkintaisen taatun
               vähimmäistulon käyttöönotto lakisääteisen eläkeiän ylittäneiden iäkkäiden
               henkilöiden osalta, työkyvyttömyyseläkkeelle pääsyä koskevien tiukempien
               ehtojen käyttöönotto ja säännöllinen uudelleentarkastelu, maksuperusteiseen
               järjestelmään sisältyvän eläkkeiden myöntämismallin muuttaminen siten, että
               suoritetut maksut ja saadut etuudet ovat tiukemmin kytköksissä toisiinsa
               (rajaamalla vuotuinen karttumisprosentti keskimäärin 1,2 prosenttiin) sekä
               eläkkeeseen oikeuttavien ansioiden laskennan ulottaminen koko eliniän
               aikaisiin ansioihin (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään).
               Kyseisen lain täytäntöönpanon odotetaan hillitsevän BKT:hen suhteutettujen
               eläkemenojen ennustettua kasvua siten, että ne supistuvat seuraavien
               vuosikymmenten aikana alle euroalueen keskitason. Lisäksi kyseisen lain on
               mahdollistettava julkisen sektorin eläkemenojen kasvun rajaaminen alle 2,5
               prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010–2060 aikana.
       c)      Sen on vahvistettava yleisen kirjanpitoviraston asemaa ja resursseja sekä
               otettava käyttöön varotoimet siltä varalta, että poliittiset tahot yrittävät puuttua
               tietojen esittämiseen ja kirjanpitoon.
       d)      Sen on laadittava palkkalainsäädännön uudistusta koskeva luonnos, jossa
               säädetään muun muassa yhden palkkojen maksusta vastaavan
               maksatusviranomaisen perustamisesta sekä yhtenäisten periaatteiden ja
               yhtenäisen aikataulun vahvistamisesta yksinkertaistetun ja yhtenäistetyn
               julkisen sektorin palkkataulukon ottamiseksi käyttöön julkisella sektorilla,
               paikallishallinnossa ja muissa virastoissa.
       e)      Sen on annettava verohallintoa ja -valvontaa tehostavaa lainsäädäntöä.
       f)      Sen on toteutettava julkishallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia
               koskeva riippumaton selvitys.
       g)      Sen on julkaistava (kassaperusteisia) kuukausitilastoja julkis- ja aluehallinnon
               tuloista, menoista, rahoituksesta ja maksurästeistä.
       h)      Sen on laadittava toimintasuunnitelma julkista taloutta koskevien tietojen
               keruun        ja     käsittelyn       parantamiseksi          erityisesti      tehostamalla
               tilastoviranomaisten ja yleisen kirjanpitoviraston valvontamenetelmiä sekä
               varmistamalla henkilökohtaisen vastuun tosiasiallinen soveltaminen
               tapauksissa, joissa on ilmoitettu vääriä tietoja, sen varmistamiseksi, että
               asetuksissa (EY) N:o 2223/963, 264/20004, 1221/20025, 501/20046,
   3
     Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996
     annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996).
   4
     Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 täytäntöönpanosta julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin
     tilastojen osalta 3 päivänä helmikuuta 2000 annettu komission asetus (EY) N:o 264/2000 (EYVL L 29,
     4.2.2000).
   5
     Muita kuin rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta 10 päivänä kesäkuuta
     2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2002 (EYVL L 179, 9.7.2002).
   6
     Rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta 10 päivänä maaliskuuta 2004
     annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 501/2004 (EUVL L 81, 19.3.2004).
FI                                                  7                                                       FI
 ---pagebreak---                 1222/20047, 1161/20058, 223/20099 ja 479/200910 vaaditut julkista taloutta
                koskevat laadukkaat tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti.
        i)      Sen on julkaistava säännöllisesti tietoa taloudellisesta tilanteesta julkisissa
                yrityksissä ja muissa julkisissa elimissä, joita ei luokitella julkisyhteisöiksi
                (muun muassa yksityiskohtaiset tuloslaskelmat, taseet, työllistämistiedot ja
                palkkamenot).
   3.   Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2010 loppuun mennessä:
        a)      Sen on saatettava päätökseen 2 kohdan a ja d alakohdassa mainitut
                toimenpiteet.
        b)      Sen on laadittava finanssipoliittista kehystä vahvistava lainsäädäntöluonnos.
                Luonnokseen olisi sisällytettävä muun muassa keskipitkän aikavälin
                finanssipoliittisen kehyksen laatiminen, pakollisen varauksen luominen
                talousarvioon       ennakoimattomia            menoja         varten      (10     prosenttia
                kokonaismäärärahoista), tehokkaampien menojen seurantajärjestelmien
                luominen sekä finanssipoliittisiin kysymyksiin liittyvää neuvontaa ja
                asiantuntemusta         tarjoavan        riippumattoman            finanssihallintoviraston
                perustaminen.
        c)      Sen on säädettävä yksityisen sektorin palkkaneuvottelujärjestelmän
                uudistamista koskeva laki, johon olisi sisällyttävä ylityökorvausten
                pienentäminen, työaikahallinnon joustavoittaminen ja sellaisten alueellisten
                työllisyyssopimusten salliminen, joissa määrätään alakohtaisissa sopimuksissa
                vahvistettuja pienemmistä palkankorotuksista.
        d)      Sen on säädettävä vähimmäispalkkoja koskeva laki, jolla perustetaan
                ylimääräiset vähimmäispalkkaluokat riskiryhmille, kuten nuorille ja
                pitkäaikaistyöttömille, ja otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla taataan, että
                nykyiset vähimmäispalkat vahvistetaan nimellismääräisinä kolmen vuoden
                ajaksi.
        e)      Sen on uudistettava työsuhdeturvalainsäädäntöä siten, että uusia työpaikkoja
                koskeva koeaika pidennetään yhteen vuoteen, erorahojen kokonaistasoa
                alennetaan ja varmistetaan, että työläisiin ja toimihenkilöihin sovelletaan
                samoja erorahaa koskevia ehtoja, joukkoirtisanomisia koskevien sääntöjen
   7
      Neljännesvuosittaista julkista velkaa koskevien tietojen laatimisesta ja toimittamisesta 28 päivänä
      kesäkuuta 2004 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2004 (EUVL L 233, 2.7.2004).
   8
      Institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon
      laatimisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
      1161/2005 (EUVL L 191, 22.7.2005).
   9
      Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen
      tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008,
      yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-
      ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta 11
      päivänä maaliskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009
      (EUVL L 87, 31.3.2009).
   10
      Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn
      pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009
      (EUVL L 145, 10.6.2009).
FI                                                  8                                                          FI
 ---pagebreak---                   aktivoinnissa sovellettavaa vähimmäiskynnysarvoa nostetaan erityisesti
                  suuryritysten tapauksessa ja määräaikaisten työsopimusten laajempaa käyttöä
                  helpotetaan.
           f)     Sen on tehostettava olennaisesti rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
           g)     Sen on otettava käyttöön uusi lääkehallintojärjestelmä, jolla edistetään
                  geneeristen lääkevalmisteiden käyttöä.
           h)     Sen on otettava käyttöön yhtenäistetty julkisten hankintojen järjestelmä, johon
                  kuuluva      keskushankintaviranomainen        vastaa    erityisesti   mittavista
                  tarjouskilpailumenettelyistä sekä ennakko- ja jälkitarkastuksista.
           i)     Sen on annettava lainsäädäntöä, jolla yrityksiin, teollisuustoimintaan ja
                  ammatteihin liittyviä lupamenettelyitä.
           j)     Sen on muutettava Kreikan kilpailuviranomaisen (HCC) institutionaalista
                  rakennetta siten, että kilpailuviranomaisen riippumattomuus lisääntyy, tutkintaa
                  ja päätöksentekoa koskevat määräajat tulevat kohtuullisiksi ja
                  kilpailuviranomaiselle annetaan valtuudet hylätä kanteluita.
           k)     Sen on parannettava julkista varainhoitoa siten, että vuosittain saadaan
                  hankituksi varoja vähintään 1 miljardin euron arvosta vuosien 2011–2013
                  aikana.
           l)     Sen on toteutettava toimenpiteitä palveluiden tarjoamisen vapautta koskevien
                  nykyisten rajoitusten poistamiseksi.
   4.      Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2011 loppuun mennessä:
   Sen on saatettava päätökseen 3 kohdan b alakohdassa mainitut toimenpiteet.
   5.      Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2011 loppuun mennessä:
           a)     Sen on otettava käyttöön yksinkertaistettu ja yhtenäistetty julkisen sektorin
                  palkkataulukko, jota sovelletaan julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja
                  muissa virastoissa ja jossa korvausperusteena käytetään tuottavuutta ja
                  työtehtäviä.
           b)     Sen on toteutettava toimenpiteitä julkishallinnon toimintaa koskevan
                  ulkopuolisen ja riippumattoman selvityksen tulosten perusteella.
           c)     Sen on vahvistettava työsuojelutarkastuslaitosta siten, että laitoksella on
                  käytettävissään riittävästi ammattitaitoista työvoimaa ja sille asetetaan
                  toimitettavien tarkastusten lukumäärää koskevat kvantitatiiviset tavoitteet.
   6.      Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2011 loppuun mennessä:
           a)     Vuoden 2012 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden
                  vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 2,2 prosenttia suhteessa
                  BKT:hen. Talousarvioon on sisällytettävä muun muassa seuraavat toimenpiteet
                  (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat
FI                                                  9                                               FI
 ---pagebreak---                  säästöt): alv-määräytysmiperusteen laajentaminen edelleen siirtämällä joitakin
                 tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvia tavaroita ja palveluita
                 yleisen alv-kannan piiriin (tarkoituksena on saada vähintään 300 miljoonan
                 euron lisätulot), julkisen sektorin työpaikkojen vähentäminen noudattamalla
                 sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää julkisen sektorin
                 työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä (säästötavoite vähintään
                 600 miljoonaa euroa), alkoholittomista juomista kannettavien valmisteverojen
                 käyttöönotto (verojen kokonaismäärä vähintään 300 miljoonaa euroa),
                 kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen
                 kautta (lisätulot vähintään 200 miljoonaa euroa), aluehallinnon
                 uudelleenjärjestely     (säästötavoite    vähintään    500 miljoonaa      euroa),
                 julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen (vähintään 300 miljoonaa euron
                 arvosta verrattuna vuoden 2011 tasoon), eläkkeiden nimellisjäädytys,
                 ammatinharjoittajien harkintaverotuksen tehostaminen (tarkoituksena on saada
                 vähintään 100 miljoonaa euroa), julkisille yrityksille suunnattujen
                 pääomansiirtojen vähentäminen (vähintään 800 miljoonaa euron arvosta) sen
                 jälkeen, kun niissä on toteutettu rakenneuudistus, työttömyysetuuksien
                 muuttaminen tarveharkintaisiksi (säästötavoite 500 miljoonaa euroa),
                 lisätulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 225 miljoonaa euroa
                 lisenssien myynnistä ja 400 miljoonaa euroa lisenssimaksuista).
           b)    Sen on madallettava sulautumia ja yrityskauppoja koskevia verotuksellisia
                 esteitä.
           c)    Sen on yksinkertaistettava vientiä ja tuontia koskevaa tulliselvitysmenettelyä.
           d)    Sen on tehostettava edelleen rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
           e)    Sen on pantava sääntelyn parantamiseen tähtäävä ohjelma täytäntöön kaikilta
                 osin hallinnollisen rasituksen keventämiseksi 20 prosenttia (verrattuna vuoteen
                 2008).
   7.      Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2011 loppuun mennessä:
           a)    Sen on saatettava päätökseen 6 kohdan a alakohdassa mainitut toimenpiteet.
           b)    Sen on vahvistettava vuosien 2007–2013 kansallisen strategiaviitekehyksen
                 puitteissa      toteutettavien       operatiivisten     ohjelmien       kaikkien
                 hallintoviranomaisten ja välittävien elinten hallintokapasiteettia ja
                 huolehdittava siitä, että ne sertifioidaan ISO 9001:2008 -standardin
                 (laadunhallinta) mukaisesti.
                                              3 artikla
   Kreikan on tehtävä kattavaa yhteistyötä komission kanssa ja toimitettava tämän perustellusta
   pyynnöstä kaikki tiedot tai asiakirjat, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen noudattamisen
   valvomiseksi.
FI                                                10                                               FI
 ---pagebreak---                                                 4 artikla
   1.      Kreikan on toimitettava neuvostolle ja komissiolle neljännesvuosittain raportti
           toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut tämän päätöksen noudattamiseksi.
   2.      Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa raporteissa olisi oltava yksityiskohtaiset tiedot
           seuraavista:
           a) konkreettiset toimenpiteet, jotka on toteutettu raportin esittämispäivään mennessä
                  tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien toimenpiteiden määrinä
                  ilmoitetut vaikutukset julkiseen talouteen;
           b) konkreettiset toimenpiteet, jotka aiotaan toteuttaa raportin esittämispäivän jälkeen
                  tämän päätöksen noudattamiseksi, toimenpiteiden toteutusaikataulu sekä
                  toimenpiteiden arvioidut vaikutukset julkiseen talouteen;
           c) valtion talousarvion kuukausittainen toteuttaminen;
           d) vuotta lyhyemmän aikavälin osalta talousarvion toteuttaminen sosiaaliturvan
                  osalta, paikallishallinnossa ja talousarvion ulkopuolisten varojen osalta;
           e) valtion velkakirjojen liikkeeseenlasku ja takaisinlunastus;
           f) julkisen sektorin pysyvien ja väliaikaisten työpaikkojen kehitys;
           g) maksamattomat valtion menot (kertyneet maksurästit);
           h) julkisten yritysten ja muiden julkisyhteisöjen rahoitustilanne.
   3.      Komissio ja neuvosto tutkivat raportit arvioidakseen, onko Kreikka noudattanut tätä
           päätöstä. Näiden arviointien yhteydessä komissio voi ilmoittaa toimenpiteet, jotka
           tarvitaan tässä päätöksessä liiallisen alijäämän korjaamiseksi esitetyn vakautusuran
           noudattamista varten.
                                                5 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.
                                                6 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
   Tehty Brysselissä […].
                                                 Neuvoston puolesta
                                                 Puheenjohtaja
FI                                                  11                                             FI


				|

		52014DC0423

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Portugalin vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään
kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Portugaliin sovellettiin makrotalouden
sopeutusohjelmaa 17 päivään toukokuuta 2014 saakka päätöksen 2011/344/EU 1
artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siinä säädettiin rahoitustuen saatavilla olosta
kolmen vuoden ajan. Neuvosto päätti 19 päivänä maaliskuuta 2014 jatkaa
rahoitustuen saatavilla oloa kuudella viikolla, jotta voidaan varmistaa
ohjelman ehtojen noudattamisen kattava ja perusteellinen arviointi ja
mahdollistaa viimeisen lainaerän järjestäytynyt maksaminen. Portugali oli näin
ollen asetuksen (EU) N:o 472/2013 12 artiklan mukaisesti vapautettu
talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä
seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Koska Portugalia
koskeva ohjelma on päättynyt, se olisi sisällytettävä jälleen täysimääräisesti
eurooppalaisen ohjausjakson piiriin.
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[4],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[5].
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Portugali oli asetuksen (EU) N:o 472/2013 nojalla
vapautettu velvollisuudesta toimittaa vakausohjelma ja kansallinen
uudistusohjelma makrotalouden sopeutusohjelman keston ajaksi. Se toimitti
kuitenkin 30 päivänä huhtikuuta 2014 finanssipolitiikan strategiaa
koskevan päivitetyn asiakirjan ja maan hallituksen kirjeen, jossa esitettiin
ajantasaiset tiedot etenemisestä kohti Eurooppa 2020 ‑tavoitteita.
Hallitus esitteli 17 päivänä toukokuuta käynnissä olevan
uudistusohjelmansa ja uusia aloitteita etenemiseksi kohti kestävää kasvua
asiakirjassa The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal.
(8)
Finanssipolitiikan strategiaa koskevassa vuoden
2014 asiakirjassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata
liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa
keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017. Strategiassa
suunnitellaan julkisen talouden alijäämän supistamista 4,0 prosenttiin
suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen
vuonna 2015, mikä vastaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun liiallista
alijäämää koskevaa menettelyä koskevan suosituksen tavoitteita, jotka
vahvistettiin makrotalouden sopeutusohjelman 12. tarkistuksessa. Portugalin
perustuslakituomioistuin kuitenkin kumosi 30 päivänä toukokuuta 2014
vakauttamistoimenpiteet, joiden oli arvioitu vaikuttavan julkisen talouden
tuloksiin noin 0,35 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja tuottavan
mahdollisia jatkovaikutuksia vuonna 2015. Sovittuihin tavoitteisiin
pääsemiseksi hallituksen on otettava käyttöön vaikutukseltaan samansuuruisia
korvaavia toimenpiteitä. Perustuslakituomioistuimessa on kuitenkin vireillä
vielä kaksi tapausta, jotka estävät toteutettavien toimenpiteiden suuruuden
määrittämisen täysimääräisesti. Koska käytettävissä oleva aika on rajallinen,
hallituksen on ehkä turvauduttava kasvua vähemmän edistäviin toimenpiteisiin,
erityisesti tulopuolella. Vuoden 2015 jälkeisen ajan osalta strategiassa
vahvistetaan pyrkimys saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään
vuonna 2017 toteuttamalla rakenteellisia toimia, joiden vaikutus on
0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja päästä 0,5 prosentin
rakenteelliseen alijäämään vuonna 2017. Strategian mukaan julkinen bruttovelka
on korkeimmillaan noin 130,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja
alkaa vähitellen supistua vuodesta 2015 lähtien. Strategian julkisen talouden
ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa makrotalouden
sopeutusohjelman 12. tarkistuksessa sovittua skenaariota. Portugalin julkisen
talouden neuvosto analysoi sitä parhaillaan. Julkisen talouden
vakauttamistoimenpiteiden arvioidaan vuonna 2014 olevan riittäviä
4 prosentin alijäämätavoitteen saavuttamiseksi suhteessa BKT:hen.
Tavoitteen saavuttamiseen kohdistuu kuitenkin negatiivisia riskejä, jotka
johtuvat erityisesti oikeudellisista epävarmuustekijöistä sekä joidenkin
valtionyritysten korkean velkatason tehokkaampaan hallinnointiin tähtäävien
toimien tilastovaikutuksesta. Vuonna 2015 julkisen talouden sopeuttamista
tuetaan julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, joiden arvo on 0,8
prosenttia suhteessa BKT:hen; tätä pidetään riittävänä tavoitteen, 2,5
prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttamiseksi. Neuvosto katsoo ohjelman
arvioinnin ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o
1466/97 mukaisesti, että strategian tavoitteet vastaavat vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia.
(9)
Julkisen talouden vakauttamista on tarpeen tukea
tekemällä lisäuudistuksia julkisen varainhoidon järjestelmään. Huolimatta
makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä saavutetusta edistyksestä julkisen
talouden kehystä koskevan lain perusteellinen uudistus on saatava päätökseen ja
lisätoimet ovat välttämättömiä menojen pitämiseksi tiukasti kurissa panemalla
sitoumusten valvontaa koskeva laki täysimääräisesti täytäntöön ja estämällä
uusien julkisen sektorin maksurästien syntyminen. Olennaisessa asemassa on
valtionyritysten rakenneuudistuksen jatkaminen ja niiden rahoituksen
kestävyyden varmistaminen sekä eläke- ja terveydenhuoltomenojen tiukka
hallinta. Tulopuolella verotusjärjestelmää voitaisiin muuttaa kasvua
edistävämpään suuntaan ja verosäännösten noudattamista edistää edelleen.
(10)
Portugalilla on työttömyyteen liittyviä haasteita,
sillä tilanteen viimeaikaisesta parantumisesta huolimatta se on edelleen hyvin
korkealla tasolla, erityisesti nuorten keskuudessa. Vuonna 2013 työttömyysaste
oli 17 prosenttia ja nuorisotyöttömyys 37,7 prosenttia, huomattavasti
EU:n keskiarvoa korkeampi. Sama koskee myös työelämän ja koulutuksen
ulkopuolella olevien nuorten osuutta. Portugalin perinteisesti hyvä työllisyysaste
on talouskriisin puhjettua laskenut huomattavasti, 73,1 prosentista vuonna
2008 aina 65,6 prosenttiin vuonna 2013. Nuorisotyöttömyyden osalta
suurimpina haasteina ovat nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti
työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten heikko
tavoittaminen sekä tarve sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden
tarpeiden kanssa. Portugali on toteuttanut makrotalouden sopeutusohjelman osana
monenlaisia työmarkkinauudistuksia, joiden tavoitteena on keventää liiallisen
rajoittavaa työsuhdeturvalainsäädäntöä, joustavoittaa
palkanmuodostusmekanismeja ja kehittää julkisten työvoimapalvelujen ja
aktivointitoimien toimivuutta. Haasteena on kuitenkin edelleen erityisesti
työmarkkinoiden segmentoitumisen torjuminen ja tarve parantaa
palkkajärjestelmän reagoimiskykyä taloustilanteen muuttumiseen.
Työsuhdeturvajärjestelmien äskettäisten uudistusten vaikutusten riippumaton
arviointi auttaisi määrittämään erityisesti niiden vaikutuksen työpaikkojen
syntymiseen, epävarmuuteen, kokonaistyövoimakustannuksiin ja muutoksenhakuun
tuomioistuimessa johtaneiden irtisanomisten määrään ja käsittelyjen
lopputulokseen. Huolimatta yrityksistä lieventää kriisin johdosta toteutetun
talouden sopeutuksen kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia sillä on ollut köyhyystilanteeseen
kohdistuvia kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(11)
Portugali on edistynyt merkittävästi
koulutusjärjestelmänsä uudistamisessa toteuttamalla useita toimenpiteitä koulun
keskeyttämisen torjumiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen suorittamisasteen ja
työmarkkinoiden kohtaannon parantamiseksi. Olennaisen tärkeässä asemassa ovat
kuitenkin edelleen uudistusten toteuttaminen täysimääräisesti ja rahoituksen
tehokas käyttö. Lisätoimia tarvitaan erityisesti ammattitaidon kysynnän ja
tarjonnan kohtaamattomuuden vähentämiseksi, muun muassa parantamalla
ammattikoulutuksen, myös ammatillista koulutusta ja harjoittelua yhdistelevän
koulutuksen laatua ja vetovoimaa, edistämällä työnantajien osallistumista
ohjelmien suunnitteluun ja tarjoamalla mahdollisuuksia asianmukaiseen
työssäoppimiseen ja oppisopimuskoulutukseen. Lisäksi on tarpeen tehostaa
ammatinvalinnanohjaus- ja neuvontapalveluja keskiasteen ja korkea-asteen
opiskelijoille työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, ennakoida osaamistarpeita
ja lujittaa yhteyksiä yritysmaailmaan.
(12)
Portugali on edennyt makrotalouden sopeutusohjelman
yhteydessä merkittävästi pankkisektorin pääomapohjan parantamisessa ja sen
valvonta- ja kriisinratkaisukehyksen lujittamisessa. Jäljellä on kuitenkin
edelleen merkittäviä haasteita, joihin liittyviä seikkoja on seurattava ja
hallinnoitava tarkasti, esimerkkinä maan pankkien kannattavuus. Vuoden 2014
ensimmäistä neljännestä koskevat tiedot osoittavat, että jotkin apua saaneista
pankeista ovat kirjanneet positiivisen tuloksen. Ongelmana on edelleen
omaisuuserien laadun heikkeneminen, sillä voimakas arvon alentuminen on
jatkunut kokonaislainoista noin 6 prosentin kohdalla ja järjestämättömien
lainojen osuus on korkea, 10,6 prosenttia (yrityssektorilla jopa yli
16 %). Portugali on ottanut käyttöön lukuisia toimenpiteitä elinkelpoisten
yritysten lainansaannin helpottamiseksi, mutta rahoitusolosuhteet ovat edelleen
erityisesti pk-yritysten osalta vaikeat ja yrityssektorin käytettävissä on
pankkirahoituksen ohella vain vähän rahoitusvaihtoehtoja. Pk-yrityksille vuonna
2013 myönnetyt uudet lainat supistuivat 4,8 prosenttia verrattuna vuoteen 2012.
Portugalin yrityksille myönnettyjen uusien lainojen keskimääräinen korko on
laskenut jonkin verran verrattuna alkuvuoteen 2013, mutta ne ovat edelleen
merkittävästi euroalueen keskiarvoa korkeammalla tasolla. Koska yritysten
velkataakka on suuri ja pankkisektorin velkavivun vähentämistä on jatkettava,
pankeilla on edelleen vain rajalliset mahdollisuudet myöntää luottoja
kohtuulliseen hintaan elinkelpoisille yrityksille.
(13)
Energiasektorin tehokkuudesta ja kestävyydestä
huolehtimiseksi ja talouden energiakustannusten alentamiseksi makrotalouden
sopeutusohjelman yhteydessä on hyväksytty kaksi toimenpidepakettia.
Energiasektorin voittomarginaaleja on kuitenkin alennettava edelleen, ja
suureen ja nousussa olevaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneeseen
velkaan on puututtava. Portugali on ilmoittanut äskettäin tähän tähtäävästä
kolmannesta toimenpidepaketista, johon sisältyy muun muassa energia-alan
toimijoita koskevan vuoden 2014 lisäveron jatkaminen vuoteen 2015. Lisäksi
ratkaisemattomia kysymyksiä ovat edelleen energiaverkkojen rajatylittävän
yhteenliittämisen parantaminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen
yhteenliittämishankkeiden vauhdittaminen, ja ne edellyttävät tarmokasta
seurantaa. Liikennesektorilla on ohjelman yhteydessä tapahtunut edistystä
erityisesti Portugalin satamien kilpailuaseman parantamisessa, kattavan pitkän
aikavälin liikennesuunnitelman laatimisessa heikkouksien ja aukkojen
korjaamisen jälkeen sekä sääntelykehyksen kehittämisessä. Lisätoimet ovat
kuitenkin edelleen tarpeen kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja
satamia koskevan uudistussuunnitelman toteuttamiseksi käytännössä. Lisäksi on
pyrittävä varmistamaan liikennealan sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja
kapasiteetti ja alan valtionyritysten rahoituksellinen kestävyys sekä
parannettava rautatiealan tehokkuutta ja kilpailua.
(14)
Kaupunkien vuokra-asuntomarkkinoilla on toteutettu
merkittävä uudistus, jolla asuntomarkkinoita on pyritty muokkaamaan
dynaamisemmiksi muun muassa tasapainottamalla vuokranantajien ja vuokralaisten
oikeuksia ja velvollisuuksia entistä paremmin, lisäämällä joustavuutta
vuokrasopimuksen keston suhteen ja luomalla kannustimia kunnostustöihin.
Lisätoimet ovat tarpeen tämän uudistuksen vaikutuksen arvioimiseksi kattavasti
markkinoiden päätekijöitä ja Portugalin harmaita vuokramarkkinoita koskevien
tietojen perusteella. Portugali on edistynyt huomattavasti
liiketoimintaympäristönsä kehittämisessä, erityisesti pyrkimällä parantamaan
toimintaedellytyksiä, edistämällä yrittäjyyttä ja parantamalla vaikeuksiin
joutuneisiin yrityksiin sovellettavia maksukyvyttömyysmenettelyjä. Nyt olisi
ryhdyttävä kiinnittämään huomiota toteutukseen. Hallinto- ja lupakäytäntöjen
yksinkertaistaminen on edennyt, mutta tietyt toimenpiteet on edelleen
saatettava päätökseen. Kilpailuesteiden poistamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä
perinteisellä palvelusektorilla, jolla olisi erityisesti hyväksyttävä
alakohtaisia muutoksia, että asiantuntijapalvelujen alalla, jolla olisi hyväksyttävä
niitä asiantuntijoiden ammatillisia etujärjestöjä koskevaa lainsäädäntöä, joita
koskevia sääntöjä ei vielä ole uudistettu. Sääntelyn ja kilpailun osalta
tarvitaan seurantatoimenpiteitä, jotta voidaan huolehtia kansallisten
alakohtaisten sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisen riippumattomuudesta
ja itsenäisyydestä. Julkisten viranomaisten maksuissa on edelleen merkittäviä
viiveitä.
(15)
Julkishallinnon järkeistäminen ja
uudenaikaistaminen on makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä edennyt hyvin
työllisyyden, palkkapolitiikan, työolosuhteiden, organisatorisen tehokkuuden ja
palvelujen laadun alalla. Osaa suunnitelluista uudistustoimenpiteistä ei ole
kuitenkaan vielä saatu päätökseen, ja niiden läpinäkyvyyttä olisi parannettava.
Oikeusjärjestelmän tehostamisessa on saavutettu merkittävää edistystä, mutta
siitä huolimatta lisäparannukset ovat tarpeen, erityisesti menettelyjen keston,
selvitysasteen, vireillä olevien tapausten määrän ja arviointi- ja
seurantaprosessin osalta.
(16)
Komissio sai 17 päivänä kesäkuuta 2014
päätökseen Portugalia koskevan makrotalouden sopeutusohjelman 12. ja viimeisen
tarkistuksen. Sen analyysissä päädytään siihen tulokseen, että ohjelman
menestyksellinen toteutus on auttanut taloudellisten ja rahoituksellisten
riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Portugali on ottanut
ohjelman yhteydessä käyttöön monenlaisia haastavia rakenteellisia uudistuksia,
jotka alkavat nyt kantaa hedelmää kilpailukyvyn parantuessa ja talouskasvun
elpyessä, mutta uudistusten vaikutuksia talouden toimintaan on arvioitava vielä
lisää. Kaikkia toteutettuja uudistuksia on sen vuoksi seurattava jatkuvasti,
jotta voidaan arvioida niiden osuutta kilpailukyvyn, tuotannon ja työllisyyden
kasvuun.
(17)
Koska Portugali kuuluu makrotalouden
sopeutusohjelman päättymisen ja sen 28 päivänä kesäkuuta 2014 tapahtuvan virallisen
loppuunsaattamisen jälkeen jälleen täysimääräisesti talouspolitiikan
eurooppalaisen ohjausjakson piiriin, komissio on arvioinut Portugalin
toimittamat asiakirjat tältä pohjalta ja makrotalouden sopeutusohjelman 12. ja
viimeisen tarkistuksen valossa. Se on ottanut huomioon ei vain niiden
merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan
kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden
mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla
EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson
yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä
suosituksista 1–8.
(18)
Neuvosto on tutkinut Portugalin vakausohjelman
tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[6]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. Suositukset on
laadittu sen jälkeen, kun sopeutusohjelma aivan hiljattain saatettiin
onnistuneesti päätökseen, ja sen vuoksi ne perustuvat ohjelman saavutuksiin sen
kestävän toteutuksen varmistamiseksi.
(19)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän
analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö
on euro. Myös Portugalin olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa
vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:
1.           toteuttaa
vuotta 2014 koskevan julkisen talouden strategian täysimääräisesti, jotta se
saavuttaa julkisen talouden tavoitteet ja estää uusien maksurästien
kerääntymisen; toteuttaa vuonna 2015 tinkimättömästi vuoden 2014
finanssipolitiikan strategiaa koskevassa asiakirjassa esitettyä julkisen
talouden strategiaa supistaakseen alijäämän 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen
liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa
asetetun tavoitteen mukaisesti samalla, kun se toteuttaa vaaditun
rakenteellisen sopeutuksen; korvaa perustuslakituomioistuimen perustuslain
vastaisiksi katsomat vakauttamistoimenpiteet mahdollisimman pian
samansuuruisilla ja -tasoisilla toimenpiteillä; toteuttaa liiallisen alijäämän
korjaamisen kestävällä ja kasvua edistävällä tavalla ja vain vähäisessä määrin
kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä hyödyntäen; liiallisen alijäämän
korjaamisen jälkeen jatkaa suunniteltua rakenteellista sopeutusta kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen vaatimusta vuotuisesta
rakenteellisesta sopeutuksesta, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia
suhteessa BKT:hen, taloudellisesti hyvinä aikoina enemmän, ja varmistaa, että
velkasääntöä noudatetaan, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan
kestävälle kehitysuralle; asettaa etusijalle menoperusteisen julkisen talouden
vakauttamisen ja lisää edelleen julkisten menojen tehokkuutta ja laatua; jatkaa
keskus-, alue- ja paikallishallinnon tiukkaa menokuria; jatkaa valtionyritysten
uudelleenjärjestelyjä; kehittää vuoden 2014 loppuun mennessä kestävän ratkaisun
eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; valvoo
terveydenhuoltokustannusten kasvua ja jatkaa sairaalauudistusta; tarkistaa
verojärjestelmää ja muuttaa sitä kasvua edistävämpään suuntaan; jatkaa
verosäännösten noudattamisen parantamista ja torjuu veronkiertoa tehostamalla
verohallintoa; lujittaa julkisen varainhoidon järjestelmää viimeistelemällä
nopeasti ja toteuttamalla julkisen talouden kehystä koskevan lain
perusteellisen uudistuksen vuoden 2014 loppuun mennessä; huolehtii sitoumusten
valvontaa koskevan lain tarkasta noudattamisesta; panee julkisen sektorin
yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon tosiasiallisesti täytäntöön vuodesta 2015
alkaen;
2.           pitää vähimmäispalkan
kehityksen linjassa työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämisen tavoitteiden
kanssa; huolehtii siitä, että palkanmuodostusjärjestelmä edistää palkkojen
mukauttamista tuottavuuteen ala- ja/tai yritystasolla; tutkii työmarkkinaosapuolia
kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti mahdollisuuksia tehdä
yrityskohtaisia väliaikaisia järjestelyjä, jotka poikkeavat alakohtaisista
sopimuksista ja joista on sovittu työnantajien ja työntekijöiden edustajien
kesken; esittää viimeistään syyskuussa 2014 ehdotuksia yrityskohtaisista
järjestelyistä, jotka poikkeavat alakohtaisista sopimuksista ja joista on
sovittu työnantajien ja työntekijöiden edustajien kesken, sekä
työehtosopimusten käytön tarkistamisesta;
3.           esittää viimeistään maaliskuussa
2015 riippumattoman arvioinnin työsuhdeturvajärjestelmän äskettäisistä
uudistuksista sekä toimintasuunnitelman mahdollisista lisäuudistuksista
työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi; jatkaa käynnissä olevaa
aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen ja julkisten työvoimapalvelujen
uudistusta, jonka tarkoituksena on parantaa työllisyysastetta ja
työvoimaosuutta, erityisesti parantamalla työllistymisneuvontaa ja/tai
työnhakupalveluja ja aktivointi-/seuraamusjärjestelmiä tavoitteena supistaa
pitkäaikaistyöttömyyttä ja integroida vakavimmin työmarkkinoiden ulkopuolella
olevat henkilöt; pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen,
erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen
käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti;
korottaa vähimmäistulojärjestelmän piiriin pääsemisen kynnysarvoa; huolehtii
sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta ja etuuksien saajien tehokkaasta
aktivoinnista;
4.           parantaa koulutusjärjestelmän
laatua ja sen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin koulun
keskeyttämisasteen pienentämiseksi ja alhaisten oppimistulosten parantamiseksi;
huolehtii julkisten menojen tehokkuudesta koulutuksen alalla ja supistaa
ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta muun muassa parantamalla
ammattikoulutuksen laatua ja vetovoimaa sekä edistämällä yhteistyötä
yrityssektorin kanssa; lisää yhteistyötä julkisen tutkimustoiminnan ja
yritysmaailman välillä ja edistää tietämyksen siirtoa;
5.           valvoo pankkien maksuvalmiusasemaa
ja mahdollisia pääomavajeita, myös paikan päällä toteutettavin aihekohtaisin
tarkastuksin ja stressitestein; jatkaa pankkien elvytyssuunnitelmien arviointia
ja kehittää tarvittaessa arviointiprosessia; toteuttaa kattavan strategian
yritysten velkataakan supistamiseksi ja tehostaa pyrkimyksiä lisätä
rahoitusvaihtoja, myös liiketoimintojen alkuvaiheen osalta, parantamalla velan
uudelleenjärjestelyvälineiden (erityisesti PER ja SIREVE) tehokkuutta
elinkelpoisten yritysten osalta, luomalla kannustimia pankeille ja velallisille
aloittaa uudelleenjärjestelyprosessi varhaisessa vaiheessa sekä parantamalla
pääomamarkkinarahoituksen saatavuutta; huolehtii siitä, että määritellyillä
toimenpiteillä tuetaan rahoituksen uudelleenkohdentamista talouden tuottaville
sektoreille; toteuttaa syyskuun 2014 loppuun mennessä
varhaisvaroitusjärjestelmän yritysten heikon taloustilanteen havaitsemiseksi,
myös pk-yritysten osalta, tavoitteena tukea yritysten velkojen
uudelleenjärjestelyä varhaisessa vaiheessa, vähentää pk-yritysten
lainanlyhennysten viivästyksiä ja nopeuttaa järjestämättömien lainojen
selvittämistä;
6.           toteuttaa energiasektorilla
toisen ja kolmannen toimenpidepaketin, joiden tarkoituksena on supistaa
taloudelle aiheutuvia energiakustannuksia, poistaa sähkönhintoihin liittyvän
velan viimeistään vuonna 2020 ja seuraa toimenpiteiden toteutusta tiiviisti;
parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhteenliittämistä ja vauhdittaa sähkö-
ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden toteutusta; toteuttaa kattavan pitkän
aikavälin liikennesuunnitelman ja satamasektorin uudistukset sisältävän
ohjelman; huolehtii siitä, että voimassaolevien satamatoimilupien
uudelleenneuvottelut ja uudet lupajärjestelmät ovat tulossuuntautuneita ja
sisämarkkinaperiaatteiden, erityisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen,
mukaisia; varmistaa, että kansallinen liikennealan sääntelyviranomainen (AMT)
on täysin riippumaton ja toimintavalmis syyskuun 2014 loppuun mennessä;
varmistaa liikennealan valtionyritysten rahoituksen kestävyyden; lujittaa
tehokkuutta ja kilpailua rautatiesektorilla toteuttamalla CP Cargan
kilpailukykyä koskevan suunnitelman rahtiterminaalien siirron jälkeen ja
varmistamalla valtio-omisteisen infrastruktuurin ylläpitäjän ja
rautatieyhtiöiden hallinnon riippumattomuuden;
7.           parantaa edelleen Portugalin
asuntomarkkinoiden arviointia muun muassa perustamalla marraskuun 2014 loppuun
mennessä järjestelmällisemmän seuranta- ja raportointikehyksen ja laatii
kattavan raportin asuntomarkkinoiden harmaasta taloudesta; jatkaa pyrkimyksiä
kartoittaa edelleen sääntelyrasitusta siten, että kartoitus kattaa viimeistään
maaliskuussa 2015 vielä käsittelemättä olleet alat; hyväksyy ja panee
täytäntöön syyskuun 2014 loppuun mennessä jäljellä olevat lisensointia koskevat
asetukset ja alakohtaiset muutokset; poistaa syyskuun 2014 loppuun mennessä
asiantuntijapalvelujen alalla jäljellä olevat rajoitukset ja antaa niiden ammatillisten
etujärjestöjen muutetut säännöt, joita koskevia sääntöjä ei ole vielä
hyväksytty makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä; poistaa julkisen sektorin
maksuviivästykset; huolehtii kansallisten sääntelyelinten ja
kilpailuviranomaisten asianmukaisista resursseista ja hyväksyy nopeasti
kansallisen kilpailuviranomaisen säännöt;
8.           jatkaa keskus-, alue- ja
paikallistason julkishallinnon järkeistämistä ja uudenaikaistamista; panee
täytäntöön uudistukset oikeuslaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden
parantamiseksi; vauhdittaa pyrkimyksiä arvioida makrotalouden sopeutusohjelmaan
liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa sekä suunniteltuja ja tulevia
uudistuksia; sisällyttää lainsäädäntöprosessiin erityisesti pakolliset
järjestelmälliset etukäteis- ja jälkikäteisarvioinnit; perustaa
valtionhallinnon tasolle toiminnallisesti riippumattoman
keskusarviointiyksikön, joka arvioi kyseisten uudistusten täytäntöönpanoa sekä
yhdenmukaisuutta etukäteen tehdyn vaikutusten arvioinnin kanssa ja raportoi niistä
kuuden kuukauden välein ja esittää tarvittaessa korjaustoimia.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.