               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Alankomaiden vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Alankomaiden vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta
                  7
               .

               (2)Koska Alankomaat kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Alankomaiden olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ilmenevät euroalueen suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Alankomaita koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  8
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu
                  9
               , jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Alankomaiden vaihtotaseen ylijäämä suhteessa BKT:hen on euroalueen maiden suurin kolmen vuoden keskiarvona tarkasteltuna. Ylijäämä merkitsee sitä, että resursseja ei ole kohdennettu optimaalisesti, vaan kasvua ja hyvinvointia olisi mahdollista lisätä. Kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja supistaa suuri pakollisten maksujen kiila. Yksityistä velkaa on paljon, erityisesti kotitalouksien asuntolainoja. Kotitalouksien suuret varat ja velat lisäävät haavoittuvuutta rahoitusmarkkinahäiriöille. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää Alankomaiden talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruus ja vaikutukset muihin maihin, myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien haittavaikutusten riskiä.

               (4)Alankomaat toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  10
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  11
               .

               (6)Alankomaihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden ylijäämän parantamista 0,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylitetään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennustetaan laskevan alle perussopimuksessa suhteessa BKT:hen määritetyn 60 prosentin viitearvon eli 58,5 prosenttiin vuonna 2017. Hallitus aikoo supistaa julkisen velan 49,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan 0,2 prosentin ylijäämästä 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2017–2018, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla velkasäännön vaatimukset ylittäen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Alankomaiden ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kotimaista kysyntää olisi kuitenkin mahdollista tukea finanssipolitiikalla, erityisesti tutkimus- ja kehitysinvestointien edistämiseksi, ja luomalla edellytykset reaalipalkkojen suuremmalle nousulle, kun otetaan huomioon jatkuvat ulkoiset epätasapainot.

               (7)Työllisyyden viimeaikainen kasvu johtuu suurelta osin määräaikaisissa työsuhteissa olevien ja yrittäjien määrän lisääntymisestä. Määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri ja kasvaa edelleen, ja yksinyrittäjien määrä kasvaa nopeasti. Tähän ovat syynä sovellettavan työlainsäädännön ja työsuojelun suuret erot samoin kuin vero- ja sosiaaliturvalainsäädännön erot. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, jotkin näistä tekijöistä luovat työntekijöille edelleen taloudellisen kannusteen ryhtyä yrittäjiksi tai kannustavat työntekijöiden palkkaamiseen määräaikaisen työsopimuksen nojalla. Tällä saattaa olla erityisen vääristävä vaikutus työmarkkinoiden laitamilla, ja se on voinut vaikuttaa reaalipalkkojen kokonaiskasvun hidastumiseen. Yrittäjät ovat muita useammin alivakuutettuja työkyvyttömyyden, työttömyyden ja ikääntymisen varalta. Tämä saattaa vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyteen pitkällä aikavälillä. Toimenpiteiden täytäntöönpanoa näennäisyrittäjyyden torjumiseksi on lykätty vuoteen 2018. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työllisyystilanne on edelleen merkittävä haaste. EU:n ulkopuolella syntyneiden maahanmuuttajien työllisyysaste on 20 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin Alankomaissa syntyneiden henkilöiden. Vain pieni osa tästä selittyy iän ja koulutustason eroilla.

               (8)Kotitalouksien säästämisasteen nousu viime vuosina on johtunut osaksi suuremmista säästöistä eläkejärjestelmän toisessa pilarissa (pakolliset täydentävät yksityiset järjestelmät), mihin myös sääntely-ympäristö on vaikuttanut. Jos indeksikorjauksia ja rahoituspuskureita (taloudellista arviointia koskeva kehys) koskevien sääntöjen noudattamisen lisäksi huolehdittaisiin asianmukaisesti siitä, että kustannukset ja riskit jaetaan asianmukaisesti sukupolvien sisällä ja niiden välillä, kotitalouksien olisi helpompi kohdentaa varansa kasvua paremmin tukevalla tavalla. Hallitus on ilmoittanut aikovansa uudistaa eläkkeiden toista pilaria huomattavasti kattavuuden parantamiseksi, jotta voitaisiin luoda entistä läpinäkyvämpi, joustavampi ja vakuutusmatemaattisesti oikeudenmukaisempi järjestelmä.

               (9)Vuosikymmenten aikana muodostuneet jäykkyydet ja vääristävät kannustimet ohjaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Kotitalouksien taipumus ottaa bruttomääräisesti paljon asuntovelkaa asuntovarallisuutta vastaan on suurelta osin seurausta pitkään käytössä olleista verokannustimista, erityisesti asuntolainakorkojen täydestä verovähennyskelpoisuudesta. Talouden elpymisen vahvistumisesta huolimatta muita tätä koskevia toimenpiteitä ei ole toteutettu vuoden 2012 jälkeen.

               (10)Investoinnit vähenivät selvästi talouskriisin aikana ja ovat elpyneet sen jälkeen vain osittain. Koko talouden laajuinen investointien heikkous vaikuttaa olevan voimakkaasti suhdannekehitykseen liittyvää. Se on johtunut asuntomarkkinoiden taantumisesta ja julkisen talouden vakauttamisessa tehdyistä valinnoista. Vaikka investointien esteet vaikuttavat pieniltä, menettelyt rakennuslupien saamiseksi ovat suhteellisen pitkiä. Näyttää siltä, että vähäiset investoinnit uusiutuvan energian alalla ovat yhteydessä aikaisempaan markkinadynamiikkaan, markkinoiden epävarmuuteen ja lainsäädännöllisiin tekijöihin. Julkiset ja yksityiset T&K-menot ovat vähäiset verrattuna parhaiten suoriutuviin jäsenvaltioihin, kun otetaan huomioon koulutustaso, akateemiset saavutukset ja talouskehityksen taso. Valtion T&K-menot ovat jääneet vuoden 2014 tasolle, ja yksityiset T&K-menot ovat edelleen vähäisiä. Asiaan liittyvän suosituksen täytäntöönpanossa ei ole edistytty.

               (11)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Alankomaiden talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Alankomaille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (12)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  12
               , että Alankomaiden odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (13)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät Alankomaille jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3,

               SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1. tukee finanssipolitiikalla kotimaista kysyntää, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysinvestoinnit; toteuttaa toimenpiteitä asuntomarkkinoiden jäljellä olevien vääristymien ja kotitalouksien velanoton suosimisen vähentämiseksi erityisesti tiukentamalla asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta;

               2.poistaa pysyvässä työsuhteessa olevan henkilöstön palkkaamisen jäljellä olevat esteet; puuttuu yksinyrittäjien määrän selvään kasvuun esimerkiksi vähentämällä veroihin liittyviä vääristymiä, joilla suositaan itsensä työllistämistä, rajoittamatta kuitenkaan yrittäjyyden edellytyksiä, sekä edistämällä itsensätyöllistäjien pääsyä kohtuuhintaisen sosiaaliturvan piiriin; parantaa jo käynnistetyn laajan valmistelutyön perusteella eläkejärjestelmän toisen pilarin läpinäkyvyyttä, sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja häiriönsietokykyä; luo edellytykset reaalipalkkojen suuremmalle nousulle kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten roolia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Puolan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Puolan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Puolaa koskeva vuoden 2017
                  6
                maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Puola toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  7
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.
                  8

               (5)Puolaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 2,4 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2016 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei saavutettane ohjelmakaudella eli viimeistään vuonna 2020. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan kasvavan 54,4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 55,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja supistuvan sen jälkeen 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa.

               (6)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Puola sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017.

               (7)Julkisen talouden tilanteen perusteella Puolan odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  9
                ei ole yli 3,7 prosenttia vuonna 2018. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Puolan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia vuonna 2017 ja että vuonna 2018 tarvitaan lisätoimia, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Puolan julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Puolan suhdannetilanteen huomioon ottaen.

               (8)Vuoden 2017 maaraportin mukaan veronkannossa on tapahtunut jonkin verran edistymistä, kun Puolassa on toteutettu useita verojärjestelmän tiukentamiseen tähtääviä uudistuksia. Niiden kokonaisvaikutusta veronkantoon ja verosäännösten noudattamisesta johtuviin kustannuksiin olisi seurattava tiiviisti. Sen sijaan Puolassa ei ole edistytty alennettujen alv-kantojen laajan käytön rajoittamisessa. Ne vähentävät alv-tuloja eivätkä ole myöskään tuloksellinen sosiaalipolitiikan väline.

               (9)Puolassa on menopaineita monilla aloilla, erityisesti väestön ikääntymiseen liittyen. Sen vuoksi on luotava mekanismeja, joiden avulla voidaan arvioida julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta, jotta resursseja voidaan kohdentaa uudelleen. Tätä silmällä pitäen hallitus on ilmoittanut suunnitelmista lujittaa talousarviomenettelyä erityisesti keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksen osalta sisällyttämällä menojen uudelleenarvioinnit talousarviomenettelyyn. Julkisen talouden kehyksestä puuttuu riippumaton finanssipoliittinen neuvosto.

               (10)Työikäisen väestön vähenemisen odotetaan rajoittavan Puolan kasvupotentiaalia tulevina vuosikymmeninä. Puolan työmarkkinoiden toimivuus on viime vuosina ollut vahva. Työllisyysasteet ovat edelleen parantuneet, mutta useat viime aikoina toteutetut politiikkatoimet saattavat vähentää erityisesti naisten sekä matalan osaamistason ja iäkkäiden työntekijöiden työvoimaosuutta. Lakisääteistä eläkeikää alennetaan vuoden 2017 lopulla, minkä odotetaan kannustavan osaa iäkkäämmistä työntekijöistä poistumaan työvoimasta. Puolan sosiaalisen suojelun järjestelmä tarjoaa vain vähäiset kannustimet ottaa työtä vastaan. Uuden lapsilisän odotetaan vähentävän köyhyyttä ja epätasa-arvoa, mutta se saattaa myös pienentää vanhempien ja ennen muuta naisten työvoimaosuutta. Lapsilisän suuruus ja vähäinen tarveharkinta kumoavat muihin sosiaalietuuksiin sisältyvät kannustimet ottaa työtä vastaan. Viisivuotiaiden lasten velvollisuus osallistua esiopetukseen poistettiin syyskuussa 2016, ja virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä olevien alle 3-vuotiaiden lasten osuus on edelleen EU:n alhaisin. Toteutetuista toimenpiteistä huolimatta työmarkkinat ovat edelleen hyvin segmentoituneet, mikä heikentää tuottavuutta ja inhimillisen pääoman kertymistä. Työmarkkinoilla on edelleen esteitä, jotka vaikeuttavat pysyvien työsuhteiden laajempaa käyttöä. Kodifiointikomitea laatii parhaillaan uusia luonnoksia työlaeiksi, jotka koskevat yksilöllisiä ja keskitettyjä työehtosopimuksia. Tässä on tilaisuus puuttua näihin esteisiin.

               (11)Keskimääräinen todellinen eläkkeellesiirtymisikä on viime vuosina noussut, mutta se on edelleen huomattavasti alempi kuin lakisääteinen eläkeikä. Korkeampi todellinen eläkkeellesiirtymisikä on olennaisen tärkeä talouskasvun, tulevien eläkkeiden riittävyyden ja eläkejärjestelmän kestävyyden kannalta. Äskettäin tehty päätös lakisääteisen eläkeiän alentamisesta 60 vuoteen naisilla ja 65 vuoteen miehillä johtaa kuitenkin vastakkaiseen suuntaan. Kallis viljelijöiden sosiaalivakuutusjärjestelmä (KRUS) on toinen syy työvoiman vähäiseen liikkuvuuteen ja piilotyöttömyyteen maatalouden alalla.

               (12)Koulutusjärjestelmä on parantunut huomattavasti kahden viime vuosikymmenen aikana, sillä 15-vuotiaiden perustaidot ovat selvästi EU:n keskiarvoa paremmat ja koulunkäynnin keskeyttämisaste on EU:n alhaisimpia. Edelleen on kuitenkin parantamisen varaa siinä, miten oppilaille annetaan nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Tulevat perus- ja keskiasteen koulutuksen uudistukset aiheuttavat mittavia organisatorisia haasteita ja lyhentävät yleissivistävien kouluopintojen kestoa, mikä saattaa heikentää koulutukseen liittyvää tasa-arvoa. Lisäksi on ilmoitettu myös muista muutoksista, joiden tarkoituksena on ammatillisen koulutuksen mukauttaminen työmarkkinoiden tarpeisiin, mutta niiden vaikutus olemassa olevien puutteiden korjaamiseen jää nähtäväksi. Hallitus on käynnistänyt kuulemiset korkeakoulu-uudistuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa alan tuloksia ja työmarkkinarelevanssia. Puolassa aikuisväestön osallistuminen koulutukseen on riittämätöntä ja iäkkäämpien työntekijöiden perustaitojen keskimääräinen taso on alhainen, mikä vaikeuttaa heidän työllistymistään.

               (13)Kaavoituksen heikkoudet pahentavat rakennuslupien hankintaan liittyvää hallinnollista rasitusta. Maankäyttösuunnitelmat kattavat vain rajoitetun osan Puolasta ja ovat usein heikkolaatuisia. Niiden ulkopuolisilla alueilla rakennusluvat myönnetään maankäyttöä koskevien kertaluonteisten hallinnollisten päätösten perusteella, mikä aiheuttaa sijoittajille riskejä ja epävarmuutta. Rakennuslakiesityksen tarkoituksena on yhdistää kaavoitusprosesseja ja keventää sijoittajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Uudistuksen yhteydessä on tilaisuus parantaa tilannetta lain lopullisesta sanamuodosta ja sen täytäntöönpanosta riippuen.

               (14)Investointitoiminta heikkeni vuonna 2016 huomattavasti siksi, että EU:n rakennerahastojen varoja käytettiin vähemmän, mikä johtui ohjelmakausien välisestä siirtymästä ja yksityisten sijoittajien lisääntyneestä epävarmuudesta. Liiketoimintaympäristö on yleensä ottaen suotuisa. Yritysten luottamusta kuitenkin heikensivät monet sääntelyyn liittyvät muutokset ja se, että useista keskeisistä laeista järjestettiin vain rajoitettuja kuulemisia. Oikeusvarmuus sekä luottamus sääntely-, vero- ja muiden politiikkojen ja instituutioiden laatuun ja ennakoitavuuteen ovat tärkeitä tekijöitä, joiden avulla investointiastetta voitaisiin nostaa. Oikeusvaltioperiaate ja tuomioistuinten riippumattomuus ovat tältä kannalta niin ikään tärkeitä. Vallitseva oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuva järjestelmäuhka synnyttää oikeudellista epävarmuutta. Kun hallitus aikoo vahvistaa rooliaan taloudessa, on tärkeää varmistaa investointipäätösten taloudellinen elinkelpoisuus. Sääntelytaakka on useilla aloilla edelleen huomattava.

               (15)Tieverkko on kehittynyt nopeasti EU:n rahoituksen ansiosta, mutta liikennekuolemien määrä on edelleen EU:n korkeimpia, mikä aiheuttaa suuria sosiaalisia kustannuksia. Rautatiesektorin hankkeiden toteuttamisessa on edelleen merkittäviä pullonkauloja siitä huolimatta, että tarjolla on huomattava määrä EU:n rahoitusta. Rautatieomaisuuden pitkän käyttöiän varmistaminen on edelleen haaste, koska rautatieinfrastruktuurin monivuotista kunnossapito-ohjelmaa ei ole.

               (16)Puolassa käytössä olevasta fossiilisten polttoaineiden kapasiteetista noin 60 prosenttia on yli 30 vuotta vanhaa. Se edellyttää näin ollen tulevina vuosina merkittäviä investointeja. Sähköverkkojen yhteenliittämisaste oli vuonna 2016 EU:n alhaisimpia. Koska huomattava osa sähköntuotantokapasiteetista on poistettava käytöstä samalla kun sähkön kysyntä lisääntyy, tämä heikentää sähköntuotannon riittävyyttä koskevia näkymiä. Uusiutuvan energian käyttöä vuonna 2020 koskevien sitovien kansallisten tavoitteiden saavuttaminen on vaarantunut. LNG-terminaalin avaamisen jälkeen kaasun toimitusvarmuus Puolassa on merkittävästi parantunut. Myös kansallista kaasun siirto- ja jakeluverkkoa on parannettu. Alueellisesti merkittäviä kaasuverkkoyhteyksiä koskeva työ ei kuitenkaan ole edistynyt aikataulun mukaisesti.

               (17)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (18)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää huomattavia julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Puolan julkisen talouden kestävyyden; parantaa julkisten menojen tehokkuutta ja rajoittaa alennettujen alv-kantojen käyttöä;

               2.lisää erityisesti naisten sekä matalan osaamistason ja iäkkäiden työntekijöiden työvoimaosuutta muun muassa edistämällä tarvittavaa osaamista ja poistamalla pysyvämpien työsuhteiden käyttöä haittaavia esteitä; varmistaa eläkejärjestelmän kestävyyden ja riittävyyden toteuttamalla toimenpiteitä, joilla nostetaan todellista eläkkeellesiirtymisikää, ja aloittamalla etuuskohteluun perustuvien eläkejärjestelyjen uudistuksen;

               3.poistaa investointien esteitä erityisesti liikenteen alalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            euroalueen talouspolitiikasta
            {SWD(2015) 700 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               euroalueen talouspolitiikasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroalueen talouden elpyminen jatkuu maltillisena.
                  3
                Euroalueen kasvun ylläpitäminen ja vahvistaminen edellyttää jatkuvia politiikkatoimia, joilla tuetaan yksityisen ja julkisen sektorin tasapainoista sopeutusta, parannetaan talouden sopeutumiskykyä sekä lisätään kilpailukykyä ja kasvupotentiaalia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kasvuvauhtia jarruttavat viime vuosien talous- ja finanssikriisin jälkivaikutukset, muun muassa käynnissä oleva ulkoisen tasapainon palauttaminen, julkisen ja yksityisen velan suuri määrä, korkea työttömyys sekä kansallisten työ- ja tuotemarkkinoiden sitkeässä olevat rakenteelliset jäykkyydet. Investoinnit ovat edelleen vähäisiä paitsi näiden syiden myös muiden ongelmien vuoksi, joita ovat muun muassa epäsuotuisa liiketoimintaympäristö, julkishallinnon tehottomuus sekä rahoituksen saatavuuden esteet.

               (2)Tuottavuutta parantavien ja kasvupotentiaalia lisäävien kunnianhimoisten rakenneuudistusten täytäntöönpanoa on tuettava vuotta 2016 koskevassa vuotuisessa kasvuselvityksessä kaikille EU:n jäsenvaltioille määritettyjen politiikan painopisteiden mukaisesti
                  4
               . Jos rakenneuudistukset toteutetaan yhdessä eri jäsenvaltioissa, ne tarjoavat etuja koko euroalueelle myönteisinä heijastusvaikutuksina erityisesti kaupan ja rahoitusalan kanavien kautta. Vaikka työmarkkinoiden joustavuutta lisäävät uudistukset ovat edistyneet jonkin verran, euroalueen kehityksessä on edelleen huomattavia maakohtaisia eroja, erityisesti nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyydessä. Ne jäsenvaltiot, jotka toteuttivat ennen kriisiä kattavia työmarkkinatilanteeseen ja sosiaaliturvaan liittyviä uudistuksia, ovat pystyneet paremmin tukemaan työllisyyttä ja säilyttämään sosiaalisen oikeudenmukaisuuden talouden taantuman aikana. Näitä uudistuksia ovat joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt, kattavat elinikäisen oppimisen strategiat, tuloksellinen aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät. Tuloksia voidaan parantaa myös kaventamalla työn verokiilaa, erityisesti pienituloisten osalta, ja varmistamalla verojärjestelmien oikeudenmukaisuus.

               (3)Uudistusten asianmukaisella suunnittelulla ja ripeällä täytäntöönpanolla voidaan tukea olemassa olevien epätasapainojen poistamista euroalueella ja estää uusien muodostuminen. Lähentymistä ylöspäin voidaan edistää euroryhmässä käytävillä aihekohtaisilla keskusteluilla ja painottamalla aiempaa enemmän vertailuanalyysien käyttöä, parhaita käytänteitä ja vertaispainetta. Euroryhmän olisi tämän vuoksi edelleen lisättävä aihekohtaisia keskusteluja uudistuksista osa-alueilla, jotka ovat keskeisiä talous- ja rahaliiton (EMU) toiminnan kannalta. Euroryhmän olisi myös valvottava säännöllisesti uudistusten täytäntöönpanoa euroalueen jäsenvaltioissa ja niiden edistymistä epätasapainojen korjaamisessa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn puitteissa.

               (4)Finanssipolitiikka on elintärkeä yhteistä etua koskeva asia EMUssa. Vastuulliset kansalliset finanssipolitiikat, joissa noudatetaan yhteisiä finanssipoliittisia sääntöjä, ovat keskeisessä asemassa, kun varmistetaan julkisen velan kestävyys ja annetaan julkisen talouden vakauttajille mahdollisuus toimia ja lieventää maakohtaisia häiriöitä. Euroalueen jäsenvaltioiden välisten heijastusvaikutusten vuoksi koko euroalueella on saavutettava asianmukainen finanssipolitiikan viritys ja vältettävä myötäsyklisyyttä. Tämä edellyttää finanssipolitiikkojen tehokkaampaa koordinointia euroalueella sekä vakaus- ja kasvusopimuksen täysimääräistä noudattamista. Euroalueelle ennustettu finanssipolitiikan yleisesti ottaen neutraali kokonaisviritys vuonna 2016 vaikuttaa asianmukaiselta ottaen huomioon yleiset makrotaloudelliset olosuhteet ja kasvua hidastavat riskit. Koska tuotantokuilun ennustetaan kaventuvan asteittain, finanssipolitiikalla pitäisi vuonna 2017 tasapainottaa tarvetta toisaalta välttää myötäsyklisyyttä ja toisaalta vähentää julkista velkaa, jotta voidaan palauttaa finanssipoliittiset puskurit. Tämä pitäisi ottaa huomioon laadittaessa tarkistettuja vakausohjelmia keväällä 2016, samoin kuin viimeaikainen julkisen talouden ja koko talouden kehitys. Julkisen talouden strategiat eivät vielä tue riittävästi kasvua. Kuten euroalueen jäsenvaltioille kesällä 2015 annetuissa suosituksissa
                  5
                korostetaan, jäsenvaltioiden olisi käytävä aihekohtaisia keskusteluja julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamisesta.

               (5)Pankkiunioni on pantava täysimääräisesti täytäntöön. Kaikkien 28 jäsenvaltion on ensinnäkin saatettava pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 30. marraskuuta 2015. Pankkien kriisinratkaisun osalta on toteutettava viipymättä asianmukaiset väliaikaisrahoitukseen liittyvät järjestelyt, jotta yhteinen kriisinratkaisurahasto pystyy vastaamaan mahdollisiin rahoitustarpeisiin 1. päivästä tammikuuta 2016. Lisäksi on sovittava finanssipoliittisesti neutraalista kriisinratkaisurahastoa tukevasta varautumisjärjestelystä mahdollisimman pian siirtymäkauden aikana. Osana pankkiunionin eteenpäin viemistä komissio ehdotti 24. marraskuuta 2015 eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamista eurovaltioille.
                  6

               (6)Rahoitusmarkkinoilla vallitseva tilanne on edelleen yleisesti ottaen suotuisa euroalueella, minkä taustalla on elvyttävä rahapolitiikan viritys. Talouden yhä heikot perustekijät ja yksityisen sektorin korkea velkaantumisaste hillitsevät kuitenkin pankkilainojen kysyntää ja sitä kautta talouskasvua. Pankkien taseisiin kohdistuu edelleen runsaasti paineita järjestämättömistä lainoista, mikä haittaa lainanantoa. Jäsenvaltioiden erilaiset ja joissakin tapauksissa puutteelliset maksukyvyttömyysjärjestelyt hidastavat edelleen yksityissektorin velkataakan keventämistä, mikä jarruttaa investointeja.

               (7)EMUn rakennetta on vahvistettu viime aikoina, mutta työtä on jatkettava sen viimeistelemiseksi. Viiden EU-johtajan kesäkuussa 2015 laatimassa raportissa kartoitetaan toimia, joilla EMU viimeistellään vuoteen 2025 mennessä.
                  7
                Euroopan komissio antoi 21. lokakuuta 2015 ensimmäiset ehdotuksensa raporttiin pohjautuviksi jatkotoimiksi.
                  8
                Euroalueen jäsenvaltioiden on otettava vastuuta yhdessä ja edettävä oikea-aikaisesti niiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin aloitteiden täytäntöönpanossa, joilla EMUa viimeistellään. Jotta voidaan jatkaa lähentymisen edistämistä euroalueella, ehdotuksiin sisältyy toimenpiteitä, joilla vahvistetaan talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa euroalueen näkökulmasta muun muassa julkaisemalla euroaluetta koskevat suositukset aikaisemmin. Tavoitteena on määrittää yhteiset haasteet prosessin alkuvaiheessa ja saada tietoa eurooppalaisen ohjausjakson myöhemmässä vaiheessa annettavien maakohtaisten suositusten laatimista varten,

               SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2016–2017 toimia, joilla ne

               1.harjoittavat politiikkaa, jolla tuetaan elpymistä, edistetään lähentymistä, helpotetaan makrotalouden epätasapainojen korjaamista ja parannetaan talouden sopeutumiskykyä; tätä varten jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joilla on paljon yksityistä ja ulkomaista velkaa, olisi toteutettava uudistuksia, joilla parannetaan tuottavuutta ja kilpailukykyä, edistetään työpaikkojen luomista ja kehitetään liiketoimintaympäristöä; jäsenvaltioiden, joilla on suuri vaihtotaseen ylijäämä, olisi ensisijaisesti toteutettava toimenpiteitä, joilla ylimääräiset säästöt ohjataan kotimaan talouteen kotimaisten investointien vauhdittamiseksi;

               2.toteuttavat uudistuksia yhdistelemällä seuraavia: i) joustavat ja luotettavat työsopimukset, joilla edistetään työmarkkinasiirtymiä ja vältetään eriarvoisten työmarkkinoiden syntyminen, ii) kattavat elinikäisen oppimisen strategiat, iii) tulokselliset politiikkatoimet, joilla autetaan työttömiä palaamaan työmarkkinoille, iv) nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät, joilla tuetaan apua tarvitsevia ja tarjotaan kannustimia työllistymiselle ja v) avoimet ja kilpailukykyiset tuote- ja palvelumarkkinat; kaventavat työn verokiilaa erityisesti pienituloisten osalta julkisen talouden kannalta neutraalisti, jotta voidaan tukea työpaikkojen luomista;

               3.säilyttävät suunnitellun yleisesti ottaen neutraalin finanssipolitiikan virityksen vuonna 2016; vähentävät vuoden 2017 osalta julkista velkaa finanssipoliittisten puskurien palauttamiseksi siten, että vältetään myötäsyklisyyttä ja noudatetaan täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta; eriyttävät yksittäisten jäsenvaltioiden julkisen talouden sopeutustoimia ottaen huomioon niiden tilanteen suhteessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin ja niiden vakauttamistarpeet sekä euroalueen maiden väliset heijastusvaikutukset; neuvottelevat tätä varten hyvissä ajoin euroalueen finanssipolitiikan virityksestä ennen kuin vakausohjelmat ja alustavat talousarviosuunnitelmat laaditaan ja esitetään;

               4.edistävät pankkien järjestämättömien lainojen asteittaista vähentämistä ja parantavat yrityksiin ja kotitalouksiin sovellettavia maksukyvyttömyysmenettelyjä; jos yksityissektorilla on paljon velkaa, tukevat velkaantumisen hallittua vähentämistä muun muassa edistämällä ylivelkaantuneiden yksityisten toimijoiden velkajärjestelyjä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puhemies

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  Komission syksyn 2015 talousennuste.

                     (4)
                  Vuotuinen kasvuselvitys 2016.

                     (5)
                  EUVL C 272, 18.8.2015, s. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015.

                     (7)
                  Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely; kertomuksen laatija:
                     Jean-Claude Juncker tiiviissä yhteistyössä Donald Tuskin, Jeroen Dijsselbloemin, Mario Draghin ja Martin Schulzin kanssa.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ruotsin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ruotsin vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Ruotsin vuoden 2016 maaraportti
                  5
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin, kuinka Ruotsi oli edistynyt neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja Ruotsin kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  6
                Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti kotitalouksien suuri ja kasvava velka yhdessä korkeiden ja edelleen nousevien asuntohintojen kanssa aiheuttaa positiivisen luottovirran oloissa riskin hallitsemattomasta korjausliikkeestä, jolla olisi vaikutuksia reaalitalouteen ja pankkisektoriin. Makrovakauden osa-alueella on toteutettu toimenpiteitä, jotka voivat kuitenkin jäädä riittämättömiksi. Politiikkatoimia tarvitaan edelleen seuraavilla aloilla: asumisen verotus, asuntolainojen lyhentäminen, asuntotarjonnan toimivuus ja vuokramarkkinat.

               (3)Ruotsi toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  7

               (5)Ruotsiin sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota. Vuoden 2016 lähentymisohjelmassaan Ruotsin hallitus suunnittelee, että se saavuttaa julkisen talouden rahoitusaseman, joka on –0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja edelleenkin pysyy keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, koko ohjelmointikauden ajan. Lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 42,5 prosenttiin vuonna 2016 ja edelleen 39,1 prosenttiin vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuoteen 2016 saakka, mutta sen jälkeen varovainen. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja –0,9 prosenttia vuonna 2017, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Mahdollisia tulevia poikkeamia arvioidaan suhteessa vaatimukseen pitää rakenteellinen rahoitusasema julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Kotitalouksien velka on Ruotsissa erittäin suuri, ja se on kasvanut nopeimmin EU:ssa viime vuosikymmenen aikana. Ruotsin keskuspankin arvioiden mukaan kotitalouksien velka suhteessa vuosittain käytettävissä oleviin tuloihin oli 175 prosenttia vuonna 2015. Suhteessa BKT:hen kotitalouksien velka oli 87 prosenttia. Ruotsin verojärjestelmä on yksi eniten asunnon omistamiseen kannustavista EU:ssa, mikä johtuu siitä, että kiinteistöverot ovat suhteellisen alhaisia ja asuntolainakorot ovat suurelta osin vähennyskelpoisia verotuksessa. Kotitalouksien suuri velkaantuneisuus muodostaa riskin makrotalouden vakaudelle. Hallitus on toteuttanut joitakin toimenpiteitä kotitalouksien velkaantumisen hillitsemiseksi ja muun muassa antanut ehdotuksen lainsäädännöksi, jolla pyritään tekemään uusien asuntolainojen lyhentäminen pakolliseksi. Valtiopäivät on hyväksynyt kyseisen lainsäädännön 23. maaliskuuta 2016. Tämän keskeisen toimenpiteen hyväksyminen viivästyi huomattavasti sen jälkeen, kun makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen oikeudelliset valtuudet määrätä tällaisesta lyhennyspakosta kyseenalaistettiin. On olemassa vaara, että myös muut toimenpiteet, joita ehkä tarvitaan Ruotsin kasvaviin epätasapainoihin puuttumiseksi, lykkääntyvät vastaavalla tavalla, ellei makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen vastuualuetta koskevaa oikeudellista kehystä tarkisteta. Lopuksi on todettava, että hallitus ei ole tehnyt mitään mukauttaakseen verokannustimia. Se ei ole esimerkiksi pienentänyt asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai tarkistanut kiinteistöverotusta.

               (7)Ruotsin asuntomarkkinat voivat kuitenkin yhä aiheuttaa epävakautta. Asuntojen hinnat ovat nousseet viimeisten 20 vuoden aikana lähes koko ajan, erityisesti Tukholman ja Göteborgin suurkaupunkialueilla. Asuntojen hinnat nousevat paitsi vahvojen talouden perustekijöiden, kuten käytettävissä olevien tulojen kasvun seurauksena, mutta myös siitä syystä, että asuntomarkkinat ovat rakenteellisesti tehottomia. Asuntotarjontaa jarruttavat seuraavat tekijät: nykyisen asuntokannan käyttö on tehotonta, vuokrasääntely on tiukkaa, kilpailu rakennusalalla on heikkoa, tonttimaata ei ole riittävästi tarjolla uutta rakennustuotantoa varten ja kaavoitus kestää pitkään ja on monimutkaista. Kiinteistöjen myyntivoiton verotus rajoittaa nykymuodossaan mahdollisuuksia käyttää nykyistä asuntokantaa tehokkaammin. Rakenteellinen tehottomuus johtaa siihen, että asuntoinvestoinnit ovat riittämättömiä, asuntopula on laajaa ja asuntojen hinnat nousevat kaiken aikaa. Se, että kohtuuhintaisista asunnoista on pulaa, rajoittaa myös työvoiman liikkuvuutta ja haittaa maahanmuuttajien tehokasta integrointia työmarkkinoille. Hallitus on toteuttanut tiettyjä toimenpiteitä, esimerkiksi lisännyt asuntosektorin investointien julkista rahoitusta ja yksinkertaistanut eräitä kaavoitusmenettelyjä. Joulukuussa 2015 julkaistussa, rakennusalan kilpailua koskevassa tutkimuksessa esitettiin useita mahdollisia toimenpiteitä, kuten että lisättäisiin sopimuksenteon läpinäkyvyyttä sosiaalisen asuntotuotannon alalla. Hallitus ei kuitenkaan ole edistynyt vuokrien määräytymisjärjestelmän uudistamisessa.

               (8)Vaikka investointien taso on ollut suhteellisen korkea, Ruotsilla on edessään haasteita, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti maan pitkän aikavälin kilpailukykyyn. Asuntoinvestointeja haittaa erityisesti alan rakenteellinen tehottomuus. Infrastruktuuri-investoinnit, joilla parannetaan yhteyksiä kaupunkien sisällä ja niiden välillä, ovat riittämättömiä, kun otetaan huomioon asuntopulan aiheuttamat rajoitukset toimeliaisuudelle.

               (9)Viime vuosikymmenen aikana tehdyissä PISA-tutkimuksissa alle 15-vuotiaiden oppimistulokset huonontuivat Ruotsissa enemmän kuin missään muussa OECD-maassa. Oppimistulokset ovat Ruotsissa nyt sekä EU:n että OECD:n keskiarvon alapuolella. Se, että koulutuksen tulokset huononevat, voi vaikeuttaa Ruotsin kilpailu- ja innovaatiokyvyn ylläpitämistä pitkällä tähtäimellä. Koulutukseen liittyvää ongelmaa pahentaa se, että maahanmuuttajataustaisten oppilaiden ja muiden oppilaiden oppimistulokset eroavat selvästi toisistaan. Tähän eroon on syytä kiinnittää huomiota, sillä viime aikoina Ruotsiin on saapunut paljon nuoria maahanmuuttajia, jotka olisi saatava mukaan koulutukseen. Koulujen rahoitus on vaikeaselkoista, ja rahoituksen käytön valvonta eri koulujärjestelmän tasoilla on epäjärjestelmällistä. Nämä kaksi seikkaa yhdessä vaikeuttavat voimavarojen tehokasta käyttöä. Maan hallitus on lisännyt rahoitusta koulujen tulosten ja koulutuksen tasa-puolisuuden parantamiseksi ja on ryhtymässä toimiin, joilla viime aikoina saapuneet maahanmuuttajat saadaan koulutuksen piiriin.

               (10)Viime vuonna koetulla pakolaisten laajamittaisella maahantulolla on sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia Ruotsille. Lyhyellä aikavälillä pakolaisten joukoittainen maahantulo lisää julkisia menoja ja kotimaista kysyntää ja sen myötä kasvattaa BKT:tä. Keskipitkän aikavälin vaikutukset työllisyyteen ja kasvuun riippuvat kuitenkin siitä, kuinka hyvin pakolaiset integroituvat työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. Tähän vaikuttavat myös koulutuksen tukitoimet. Asia on poliittisen asialistan kärjessä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, joten sitä seurataan ja analysoidaan tarkasti, myös vuoden 2017 maaraportissa.

               (11)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita Ruotsi on toteuttanut noudattaakseen sille viime vuosina annettuja suosituksia. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja toimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU-tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.

               (12)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  8
               , että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (13)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,

               SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.puuttuu kotitalouksien velan kasvuun mukauttamalla verokannustimia, etenkin rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; varmistaa, että makrotason vakaudesta vastaavalla viranomaisella on oikeudelliset valtuudet toteuttaa toimenpiteitä rahoitusvakauden turvaamiseksi oikea-aikaisesti; edistää asuntoinvestointeja ja parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa tekemällä vuokrista sopimisen joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia asuntokauppojen helpottamiseksi ja lisäämiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Espanjan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Espanjan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Espanjan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Espanjan vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013
                  5
                mukaisesti lausuntonsa Espanjan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015
                  6
               .

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Espanjaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  9
               . Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Erityisesti vaikka vaihtotaseen tasapainottamisessa on edistytty jonkin verran, yksityisen ja julkisen sektorin suureen velkaantuneisuuteen liittyviin riskeihin ja hyvin negatiiviseen ulkomaiseen nettovarallisuusasemaan on kiinnitettävä tarkasti huomiota hyvin korkean työttömyysasteen tilanteessa. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää Espanjan talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruusluokka, myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riskiä.

               (7)Espanja toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Espanjaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Hallitus esittää vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan 4,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja vähitellen edelleen 2,8 prosenttiin vuonna 2016. Hallitus aikoo saavuttaa vuonna 2019 keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Julkisen velan odotetaan vakausohjelmassa olevan suurimmillaan eli 98,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen niin, että se on 93,2 prosenttia vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2015 uskottava ja tämän jälkeen suotuisa. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan on odotettavissa, että alijäämä on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 3,5 prosenttia vuonna 2016. Tämän vuoksi on olemassa riski, ettei vuosien 2015 ja 2016 julkisen talouden alijäämätavoitetta saavuteta. Lisäksi Espanjan julkisen talouden ennustetun sopeutuksen vuosina 2013–2016 odotetaan jäävän alle suosituksen tason, ja vuosina 2015 ja 2016 tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Espanja ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä. Espanja on edistynyt jonkin verran julkisen sektorin maksurästien poistamisessa. Se edistyi vuonna 2014 jonkin verran myös sellaisten ehdotusten kartoittamisessa, joilla järkeistetään terveydenhuolto-, koulutus- ja sosiaalimenoja aluetasolla, vaikka näitä ehdotuksia ei lopulta hyväksytty. Parlamentissa käsitellään kuitenkin parhaillaan lakiesitystä, jonka mukaan alueellisille lääke- ja terveydenhuoltomenoille asetettaisiin menosääntö.

               (9)Julkisen talouden vakautta ja talouden kestävyyttä koskevaan orgaaniseen lakiin sisältyvien ehkäisy-, korjaus- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden täytäntöönpano etenee hitaasti. Terveydenhuoltosektorin kustannustehokkuus on parantunut, mutta on edelleen tärkeää pitää lääkemenojen kasvu hallinnassa ja erityisesti valvoa sairaaloiden lääkemenoja. Sähköverkon vaje saatiin poistettua vuonna 2014, ja maksukyvyttömien tullimoottoriteiden ongelmaan on puututtu, mikä on vähentänyt valtiolle aiheutuvia kustannuksia. Espanja ei kuitenkaan ole ottanut käyttöön järjestelmää tulevien suurten infrastruktuurihankkeiden riippumattomia arviointeja varten.

               (10)Verotuksen suhteen edistyttiin jonkin verran. Kattavan verouudistuksen myötä yksinkertaistettiin verojärjestelmää ja tehtiin siitä kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta suotuisampi. Verouudistus hyväksyttiin 20 päivänä marraskuuta 2014. Se tulee voimaan tammikuussa 2015 ja kattaa henkilö- ja yritystuloverotuksen. Myös veronkierron torjunnassa edistyttiin jonkin verran, mutta ympäristöveron suhteen edistystä ei saatu aikaan lainkaan. Espanjan pankkisektorin, erityisesti valtiontukia saaneiden pankkien, rakenneuudistus edistyy hyvin. Samaan aikaan viimeaikaiset toimenpiteet muiden rahoituslaitosten kuin pankkien myöntämän rahoituksen saantimahdollisuuksien edistämiseksi ovat – ainakin jossain määrin – parantaneet yritysten rahoitusmahdollisuuksia, erityisesti kun otetaan huomioon espanjalaisten yritysten voimakas riippuvuus pankkilainoista. Näiden uudistusten täysimääräinen toteuttaminen on keskeisen tärkeää, jotta voidaan helpottaa resurssien uudelleenkohdentamista ja tukea meneillään olevaa sopeuttamista. Myös niihin ongelmiin on puututtava, jotka eivät kuulu tähän mennessä aloitettujen uudistusten piiriin. Yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen jäljellä olevien pullonkaulojen poistamisessa edistyttiin jonkin verran, ja henkilökohtaisia velkajärjestelyjä koskeva kuninkaan asetus hyväksyttiin 27 päivänä helmikuuta 2015. Hallinnon ja oikeuslaitoksen kapasiteettia maksukyvyttömyystapausten käsittelemiseksi on kuitenkin edelleen parannettava.

               (11)Suuri pitkäaikaistyöttömyys ja työmarkkinoiden segmentoituminen haittaavat edelleen tuottavuuden kasvua ja vaikuttavat haitallisesti Espanjan työoloihin. Työmarkkinaosapuolet neuvottelevat kattavasta monialasopimuksesta vuosiksi 2015–2017. Kun otetaan huomioon erittäin korkea työttömyysaste, joidenkin sektoreiden ja yritysten palkkoja on lyhyellä aikavälillä nostettava tuottavuutta hitaammin, jotta voidaan luoda työpaikkoja ja saavuttaa lisää kilpailukykyyn liittyviä etuja. Tämän myötä odotetaan tulevan esiin, miten tärkeää on ottaa käyttöön sektori- ja yrityskohtaisten neuvottelujen kautta periaate, jonka mukaan palkkojen olisi seurattava tuottavuuden eroja yritysten välillä. Sääntelyuudistuksista huolimatta väliaikaistyössä olevien osuus alkoi jälleen kasvaa vuonna 2014 ja saavutti yli 24 prosentin tason. Tämä vaikuttaa erityisesti nuoriin ja matalan taitotason työntekijöihin. Myöskään uudentyyppisiä työsopimuksia ja työnantajien kannustimia palkata henkilöstöä toistaiseksi voimassa olevin sopimuksin ei ilmeisestikään käytetä täysimääräisesti hyväksi. Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että työnantajille uuden henkilöstön palkkaamista varten tarjottuja tukia arvioidaan viimeistään toukokuussa 2016. Julkisten työvoimapalveluiden ja ulkoistettuja palveluja hoitavien toimistojen kapasiteetti on hyvin tärkeä, jotta voidaan varmistaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ja aktivointitoimien tehokkuus ja riittävä kohdentaminen. Tämä koskee myös tehokasta uudelleenkoulutusta, jotta työntekijät voivat siirtyä sellaisille aloille, jossa luodaan muita enemmän työpaikkoja. Espanja on edistynyt vain vähän julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamisen ja alueellisten erojen vähentämisen nopeuttamisessa.

               (12)Nuorisotyöttömyysaste pysyy Espanjassa hyvin korkeana (yli 53 %). Koulutuksen keskeyttämisaste on yksi EU:n korkeimmista. Espanja on parhaillaan panemassa täytäntöön opetuksen laadusta annetulla lailla nro 8/2013 käyttöön otettuja uusia opetusjärjestelmiä, joilla pyritään parantamaan perus- ja keskiasteen koulutuksen laatua. Ammattikoulutuksen kohdentamisessa työmarkkinoiden tarpeisiin on edistytty vain vähän, ja työ korkeakoulujen ja työnantajien yhteistyön parantamiseksi on aikataulustaan jäljessä. Oppisopimuskoulutusjärjestelmää suunnitellaan jatkettavaksi vuonna 2015, mutta sen toteuttamisessa on edelleen merkittäviä alueellisia eroja. Erityinen komitea on perustettu tarkastelemaan opetussuunnitelmien soveltuvuutta suhteessa työmarkkinoiden tarpeisiin.

               (13)Espanja edistyi vain vähän sosiaaliturvajärjestelmänsä tehostamisessa. Se on ottanut käyttöön uuden pitkäaikaistyöttömille suunnatun aktivointiohjelman, jossa yhdistetään toimeentulotuki ja apu työnhaussa. Työvoima- ja sosiaalipalvelujen välisen koordinoinnin rajoittuneisuus ja erilaisten vähimmäistulojärjestelmien yhteensopimattomuus ovat kuitenkin heikentäneet sosiaaliturvaohjelmien tehoa. Köyhien osuus on suuri erityisesti pienituloisissa kotitalouksissa, joissa on lapsia. Espanja on kuitenkin edistynyt perhetukijärjestelyjen ja hoitopalvelujen kohdentamisessa vain vähän.

               (14)Rakenteellisiin uudistuksiin on sisällyttävä esteiden poistaminen yritysten kasvun tieltä, pk-yritysten auttaminen markkinoiden laajentamisessa ja innovoinnin edistäminen, vientikapasiteetin parantaminen, työpaikkojen luominen, kilpailun tehostaminen – myös sisämarkkinoilla – sekä kokonaistuottavuuden parantaminen. Espanja on alkanut tarkastella syitä, joiden vuoksi pienten yritysten ja mikroyritysten osuus sen taloudessa on niin suuri. Tutkimalla, miksi yritykset ovat jääneet pieniksi, hallitus voi poistaa sääntelystä aiheutuvia esteitä, jotka ovat yritysten kasvun tiellä. Vaikka markkinoiden yhtenäisyydestä annetun lain nro 20/2013 täytäntöönpanossa on saatu aikaan jonkin verran edistystä, aikataulusta ollaan jäljessä pääasiassa aluehallintotasolla esiintyvien viiveiden vuoksi. Kaikki alueet eivät ole vielä panneet täytäntöön ympäristölupien sääntelystä annettua lakia. Itsenäisten ammatinharjoittajien palveluja ja ammatillisia yhdistyksiä koskevan uudistuksen hyväksymisessä ei ole edistytty. Tutkimus- ja innovointijärjestelmän rakenteelliset heikkoudet rajoittavat yhä Espanjan kasvupotentiaalia. Tämän vuoksi on edelleen keskeisen tärkeää löytää uusia rahoituslähteitä, varmistaa resurssien tehokas ja tuloksellinen käyttö, perustaa uusi tutkimusvirasto ja edistää toimenpiteitä, joilla liiketoimintaympäristöstä saadaan innovoinnin kannalta suotuisampi.

               (15)Rautatieverkoston suhteen saatiin aikaan jonkin verran edistystä, kun rautateiden rahti- ja matkustajaliikenteen tehokkaan kilpailun varmistamiseksi toteutettiin toimenpiteitä. Ministerineuvosto hyväksyi 4 päivänä heinäkuuta 2014 kuninkaan asetuksen nro 8/2014 sellaisen rahaston perustamisesta, jolla parannetaan satamien tavoitettavuutta maitse.

               (16)Espanja edistyi julkishallinnon uudistamista kaikilla hallintotasoilla käsittelevän komitean suositusten toteuttamisessa. Tähän mennessä uudistuksen vaikutukset ovat olleet nähtävissä pääasiassa kansallisella tasolla tehokkuushyötyinä ja julkisen talouden säästöinä. Hallinnollisten päätösten avoimuuden parantamiseksi toteutettiin merkittäviä toimia, mutta erityisesti alue- ja paikallistasolla tehtäviä julkisia hankintoja koskevien valvontajärjestelmien lujittamisessa ei edistytty. Julkisia hankintoja ja kaupunkisuunnittelua koskevan valvontavallan lisäämiseksi ei ole toteutettu toimia. Oikeuslaitoksen tehostamiseen tähtäävien uudistusten tekemisessä saatiin aikaan vain vähän edistystä: parlamentille toimitettiin 27 päivänä helmikuuta 2015 oikeuslaitosta ja siviiliprosessia koskevat lakiluonnokset, ja lisäksi parlamentti käsittelee parhaillaan lakiesityksiä oikeusavusta ja riidattomia asioita koskevasta tuomiovallasta. Jo hyväksyttyjen uudistusten toteuttamisessa saatiin aikaan jonkin verran edistystä. Tällainen on esimerkiksi Oficina Judicial eli uudistus oikeustapausten digitoimiseksi ja alueiden sähköisten asianhallintajärjestelmien yhteentoimivuuden parantamiseksi. Alan toimia on jatkettava.

               (17)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (18)Neuvosto on tutkinut Espanjan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (19)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (20)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Espanjan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.varmistaa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla tarvittavat rakenteelliset toimenpiteet vuosina 2015 ja 2016 ja käyttämällä satunnaiset voitot alijäämän ja velan supistamisen nopeuttamiseen; vahvistaa alueellisen julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta; parantaa terveydenhuoltosektorin kustannustehokkuutta ja järkeistää sairaaloiden lääkemenoja;

               2.saattaa päätökseen säästöpankkisektorin uudistuksen, esimerkiksi lainsäädäntötoimilla, sekä valtion omistamien säästöpankkien rakenneuudistuksen ja yksityistämisen;

               3.edistää palkkojen mukauttamista tuottavuuteen työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti siten, että otetaan huomioon osaamiserot ja paikalliset työmarkkinaolosuhteet sekä eri alueiden, toimialojen ja yritysten taloudellisen suorituskyvyn erot; toteuttaa toimia työnhaussa avustamisen ja siihen liittyvän neuvonnan laadun ja tuloksellisuuden parantamiseksi, myös osana nuorisotyöttömyyden torjuntaa; virtaviivaistaa vähimmäistulo- ja perhetukijärjestelyjä ja edistää alueellista liikkuvuutta;

               4.poistaa yritysten kasvun esteitä, myös yritysten koon mukaisen sääntelyn osalta; hyväksyy suunnitellun itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevan uudistuksen; nopeuttaa markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 334 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Latvian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Latvian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  6
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Latvia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Latvian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Latviaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Latvia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 14 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  8

               (5)Vuoden 2016 vakausohjelmassaan Latvia on pyytänyt mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä edellytetyltä sopeutusuralta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jotta voidaan ottaa huomioon merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, erityisesti parhaillaan toteutettavan, vuosien 2014–2020 terveydenhuoltostrategiaan perustuvan terveydenhuoltoalan uudistuksen osalta. Vakausohjelmassa esitetään lyhyesti tarkemmat tiedot uudistuksesta. Tavoitteena on nostaa terveydenhuoltoalan julkinen rahoitus 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä, kun se oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Uudistuksen odotetaan parantavan työllisyyttä 0,6 prosenttia ja kasvattavan BKT:tä 2,2 prosenttia vuoteen 2023 mennessä, millä on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Arvio myönteisestä vaikutuksesta kasvuun ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen vaikuttaa uskottavalta. Latvian voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän pyydetyn väliaikaisen poikkeaman edellytykset vuonna 2017, edellyttäen että se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Sallitun väliaikaisen poikkeaman suuruus riippuu kuitenkin siitä, noudatetaanko vähimmäisvertailuarvoa (joka on 1,7 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen). Tämän perusteella väliaikaisen poikkeaman suuruutta voidaan komission kevään 2016 talousennusteen mukaan lisätä 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017.

               (6)Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2016 vakausohjelman mukaan hallitus suunnittelee julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Suunnitellussa sopeutusurassa kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, otetaan huomioon pyydetyt poikkeamat, jotka liittyvät eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen vuosina 2017 ja 2018 ja terveydenhuoltosektorin merkittävään rakenteelliseen uudistukseen vuosina 2017–2019. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan nousevan 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan sitten 38 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella kokonaisarviointi osoittaa, että on olemassa riski jonkinasteisesta poikkeamasta vuonna 2016, ja jos politiikkaa ei muuteta, vuosina 2016 ja 2017, kun molemmat vuodet otetaan huomioon. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Latvian odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2016.

               (7)Työvoiman tarjontaa vähentää työikäisen väestön supistuminen, ja palkkojen nousu ylittää tuottavuuden, mikä uhkaa kustannuskilpailukykyä. Sen vuoksi tarvitaan toimenpiteitä työllistyvyyden parantamiseksi ja inhimillisen pääoman kehittämiseksi, jotta kilpailukykyä voidaan tukea.

               (8)Köyhyys- ja syrjäytymisriskiaste on Latviassa EU:n korkeimpia. Valmistelut vähimmäispalkkatason käyttöön ottamiseksi ovat meneillään, mutta aloitteen toteuttaminen on epävarmaa ja sen yleistä soveltamisalaa kavennetaan julkiselle taloudelle aiheutuvien kustannusten vuoksi. Lisäksi sosiaalietuuksien riittävyys ei ole parantunut vuoden 2009 jälkeen, mikä estää köyhyyden tehokkaan vähentämisen. Vähimmäistoimeentulouudistuksen odotetaan vähentävän nykyistä sosiaalietuuksien hajanaisuutta ja kannustavan työllistymiseen.

               (9)Aktivointitoimenpiteiden kattavuus on alhainen etenkin pitkäaikaistyöttömien keskuudessa. Yhdessä huonojen terveyspalvelujen ja riittämättömien sosiaalipalvelujen kanssa tämä haittaa tehokasta paluuta työmarkkinoille. Lisäämällä aktivointitoimenpiteisiin osallistumista voitaisiin parantaa työllisyyttä.

               (10)Suurella osalla väestöstä on täyttymättömiä terveydenhuoltotarpeita, koska terveydenhuoltojärjestelmän julkinen rahoitus on niukkaa, järjestelmässä on rakenteellisia heikkouksia, palvelujen käyttäjiltä peritään suuria maksuja ja kustannustehokkuus ei ole paras mahdollinen. Vaikka terveydenhuoltopalvelujen saatavuudessa on asetettu etusijalle lääketieteellisesti kriittiset tapaukset, taloudellisten resurssien puute rajoittaa palvelujen tarjontaa yleensä.

               (11)Latviassa on edistytty korkeakoulujärjestelmän uudistamisessa ottamalla käyttöön laadun palkitsemiseen tarkoitettuja kannustimia ja riippumaton akkreditointijärjestelmä. Ammatillista koulutusta olisi sen sijaan kehitettävä erityisesti uudistamalla opetusohjelmia ja laatimalla sääntelykehys oppisopimuskoulutuksen tyyppisille järjestelmille niiden laadun ja saatavuuden parantamiseksi. Työmarkkinaosapuolet voivat osallistua oppisopimuskoulutuksen tyyppisten järjestelmien kehittämiseen, kuten ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa kaavaillaan.

               (12)Investointeja haittaavat innovointiin liittyvät ongelmat, liiketoimintaympäristön puutteet ja työvoiman supistuminen. Innovaatiotoiminnan heikkous ja tutkimusjärjestelmän hajanaisuus vaikeuttavat Latvian nopeaa ja tehokasta siirtymistä kohti suuremman arvonlisäyksen tuottavia ja osaamisvaltaisempia toimialoja. Muita investointien esteitä ovat heikko sijoittajansuoja maksukyvyttömyysjärjestelmää sovellettaessa sekä julkishallinnon tehottomuus.

               (13)Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä julkisen tutkimusjärjestelmän hajanaisuuden vähentämiseksi, sen laadun parantamiseksi ja yrityssektorin innovointikapasiteetin lisäämiseksi. Edistymisestä huolimatta sekä julkiset että yritysten investoinnit tutkimukseen ja innovointiin ovat EU:n keskiarvoon verrattuna erittäin vähäisiä. Tutkimusjärjestelmän kehittämistä on jatkettava samalla kun lisätään tutkijoiden määrää ja parannetaan tutkimuksen laatua. Älykkääseen erikoistumisstrategiaan perustuvien uudistusten täysimittainen toteuttaminen ja kaikkien olemassa olevien politiikkavälineiden täysimääräinen käyttö kannustaisivat yksityisiä investointeja innovointiin.

               (14)Yritykset katsovat maksukyvyttömyysjärjestelmän haittaavan investointeja, koska varojen takaisinperintäaste on alhainen eikä maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä juuri valvota.

               (15)Latvia on toteuttanut useita onnistuneita aloitteita oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Julkishallinnon työntekijöille tarkoitettu eturistiriitojen ehkäisyjärjestelmä on kattava, mutta myös monimutkainen ja jäykkä, ja siinä painotetaan sääntöjen muodollista noudattamista enemmän kuin yksittäistapauksiin liittyviä ansioita. Lisäksi korruptiontorjuntavirastoa ovat heikentäneet sisäiset jännitteet, jotka ovat haitanneet viraston toimintaa ja horjuttaneet yleisön luottamusta siihen sekä vähentäneet viraston halukkuutta antaa merkittäville tapauksille näkyvyyttä.

               (16)Julkishallinnon yleinen tehottomuus, joka johtuu pitkälti henkilöstön suuresta vaihtuvuudesta, julkishallinnon uudistusten viivästymisestä ja heikosta projektinhallinnasta, ei edistä suotuisan investointiympäristön kehittymistä. Julkisen sektorin palkkoja ei ole kunnolla sidottu tehtäviin.

               (17)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (18)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että poikkeaminen sopeutusuralta kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta rajoitetaan vuosina 2016 ja 2017 eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään ja terveydenhuoltosektorin merkittävään rakenteelliseen uudistukseen; kaventaa pienituloisten palkansaajien verokiilaa hyödyntämällä kasvuystävällistä verotuksen painopisteen siirtämistä kohti ympäristö- ja kiinteistöverotusta sekä parantamalla verosäännösten noudattamista;

               2.parantaa sosiaalietuuksien riittävyyttä ja vauhdittaa toimenpiteitä, joilla autetaan löytämään työpaikka ja säilyttämään se, muun muassa parantamalla aktivointitoimenpiteiden kattavuutta; vauhdittaa ammatillisen koulutuksen opetusohjelmien uudistusta, ottaa työmarkkinaosapuolten avustuksella käyttöön oppisopimuskoulutuksen tyyppisiä järjestelmiä koskevan sääntelykehyksen ja lisää tällaisen koulutuksen tarjontaa; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän saatavuutta, laatua ja kustannustehokkuutta;

               3.jatkaa tutkimuslaitosten kehittämistä ja kannustaa yksityisiä investointeja innovointiin; vahvistaa eturistiriitojen ehkäisyjärjestelmää ja ottaa käyttöön kaikille julkishallinnon työntekijöille tarkoitetun yhteisen sääntelykehyksen; parantaa maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien tilivelvollisuutta ja julkista valvontaa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.