title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Itävallan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/84

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Itävallan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/19)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (2), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Itävalta kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Itävallan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1–2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Itävaltaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (4)

                  Itävalta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 21 päivänä maaliskuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Itävaltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Vuoden 2018 vakausohjelmassa hallitus odottaa julkisen talouden rahoitusaseman paranevan 0,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite – joka vuodesta 2017 alkaen on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – saavutetaan ennusteiden mukaan vuonna 2019. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan asteittain niin, että kun se vuonna 2017 oli 78,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2022 se on 62,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2018 suotuisa ja sen jälkeen uskottava. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnitelman pääasialliset riskit liittyvät vuodesta 2020 alkaen suunniteltuihin päätösperäisiin toimenpiteisiin, kuten ilmoitettuun henkilötuloveron uudistukseen, joiden nettomääräisiä talousarviovaikutuksia ei ole vielä täysin täsmennetty.

                  (7)

                  Vakausohjelman mukaan poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2017 poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta 0,03 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas turvallisuuteen liittyvistä toimenpiteistä ei aiheutunut lisäkustannuksia. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat epätavallisia tapahtumia, joiden vaikutus Itävallan julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusta on vuoden 2017 osalta siksi pienennetty pakolaisiin liittyvien lisäkustannusten huomioon ottamiseksi.

                  (8)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Itävallalle sen varmistamista, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2018 rajoittuu sallittuun poikkeamaan, joka liittyy poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden aiheuttamiin vaikutuksiin julkiseen talouteen. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 3,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon myönnetyt poikkeamat, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2018 ja vuosina 2017 ja 2018 yhdessä tarkasteltuina.

                  (9)

                  Itävallan pitäisi vuonna 2019 saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 2,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin rakenteellinen rahoitusasema paranisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan vaarana on, että Itävalta poikkeaa tästä vaatimuksesta merkittävästi vuonna 2019 vuosien 2018 ja 2019 poikkeamien vuoksi. Samaan aikaan Itävallan arvioidaan olevan 0,1 prosentin päässä keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2019. Lisäksi Itävallan ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Itävallan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja että vuonna 2019 olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa.

                  (10)

                  Vuoden 2018 ikääntymisraportin mukaan eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitomenojen ennustettu kasvu merkitsee keskisuurta riskiä julkisen talouden kestävyydelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Itävallan julkiset eläkemenot (13,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016) ylittävät unionin keskiarvon (11,2 prosenttia), ja niiden odotetaan vuoteen 2070 mennessä kasvavan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (unionin keskiarvo – 0,2 %). Viimeaikaisissa uudistuksissa on onnistuttu luomaan kannustimia myöhäisemmälle eläkkeelle siirtymiselle. Ellei lakisääteistä eläkeikää nosteta, etuuksien kertymisen jatkuminen pidemmän työuran aikana ei kuitenkaan paranna pitkän aikavälin kestävyyttä. Naisten lakisääteinen eläkeikä, joka on 60 vuotta, on unionin alhaisimpia. Naisten lakisääteistä eläkeikää nostetaan vähitellen vuodesta 2024 alkaen, ja se nousee samalle tasolle miesten lakisääteisen eläkeiän kanssa vasta vuonna 2033. Lakisääteisen eläkeiän nostaminen ja varhaiseläkkeelle pääsyn rajoittaminen auttaisivat varmistamaan eläkejärjestelmän kestävyyden väestön ikääntyessä.

                  (11)

                  Julkiset terveydenhuoltomenot (7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016) ylittävät unionin keskiarvon (6,8 prosenttia), ja niiden odotetaan kasvavan vuoteen 2070 mennessä 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli unionin keskiarvoa (0,9 prosenttia) voimakkaammin. Tämän seurauksena julkiset terveydenhuoltomenot nousisivat vuoteen 2070 mennessä 8,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Pitkäaikaishoitomenojen ennustetaan kaksinkertaistuvan 1,9 prosentista 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Menokattojen käyttöönotto taloudellista tasausta koskevassa laissa vuodelta 2017 ja uudistus, joka vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja vähentää riippuvuutta sairaalasektorista, ovat alkaneet vaikuttaa kestävyysongelmaan. Edelleen suuri sairausvakuutustoimistojen määrä viittaa siihen, että hallinnossa ja hallinnollisissa kustannuksissa on mahdollista tehdä lisäsäästöjä. Lisäksi tehokkaammat julkiset hankinnat (esim. unionin laajuiset tarjouskilpailut, muiden tekijöiden kuin hinnan käyttäminen sopimuksentekoperusteina ja alueiden rajat ylittävä tarjouskilpailujen yhdistäminen) auttaisivat parantamaan laatua ja kustannustehokkuutta. Pitkäaikaishoidossa viimeaikaisten toimenpiteiden, joista voidaan mainita päätös lakkauttaa ihmisten yksityisomaisuuden käyttö pitkäaikaisen vuodeosastohoidon rahoittamiseen, odotetaan ennemminkin lisäävän kuin hillitsevän menoja.

                  (12)

                  Taloudellista tasausta koskevalla lailla vuodelta 2017 on osaltaan edistetty hallinnon eri tasojen välisten rahoitussuhteiden yksinkertaistamista ottamalla käyttöön tehtävälähtöinen rahoitus, yksinkertaistamalla hallintotasojen välisiä tulonsiirtoja ja osoittamalla osavaltioille oma tulonlähde. Näistä uudistuksista huolimatta julkisen talouden kehys on edelleen vaikeaselkoinen, ja meno- ja veronkantovastuiden välinen merkittävä epäsuhta jatkuu, minkä vuoksi kannustimet tehokkuuden lisäämiseen ovat heikot kansallista tasoa alemmalla tasolla.

                  (13)

                  Vuoden 2016 verouudistuksesta huolimatta työhön kohdistuu edelleen suuri verorasitus, joka kasvaa asteittain, jos veroluokkia ei sidota inflaatioon. Korkeamman tulotason palkansaajat hyötyivät suhteellisesti enemmän uudistuksesta kuin pienituloiset, ja pienituloisten verorasitus on edelleen suuri. Lisäksi miehet hyötyivät verouudistuksesta enemmän kuin naiset. Kasvun kannalta vähemmän haitallisina pidetyt tulonlähteet, kuten juoksevat kiinteistöverot, näyttävät olevan liian vähän hyödynnettyjä, mikä johtuu suurelta osin vanhentuneesta veroperustasta. Juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot ovat Itävallassa alhaiset (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo vuonna 2016 oli 1,6 prosenttia). Verorasituksen painopisteen siirtäminen työn verotuksesta vähemmän haitallisiin tulonlähteisiin voisi osaltaan auttaa ratkaisemaan tämän ongelman.

                  (14)

                  Työmarkkinat toimivat hyvin, mutta tiettyihin ryhmiin (kuten naiset ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt) liittyy edelleen haasteita. Vaikka naisten työllisyysaste on yleisesti ottaen korkea, naisten työmarkkinatulokset ovat edelleen melko heikot, jos niitä mitataan kokoaikaisina työpaikkoina. Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus (ikäryhmässä 20–64) oli 47,9 prosenttia vuonna 2017, mikä on edelleen yksi unionin korkeimmista (unionin keskiarvo 31,1 prosenttia). Virallisten lastenhoitopalvelujen saatavuuteen liittyvät ongelmat, erityisesti kaupunkien ulkopuolella, vaikuttavat tähän tulokseen. Osa-aikatyötä tekevien naisten suuri osuus, joka johtuu pitkälti siitä, että naiset tekevät tärkeää palkatonta työtä kuten hoitavat lapsia ja sukulaisia, sekä naisten alhaisemmat tuntipalkat edistävät sukupuolten välistä pysyvästi suurta palkkaeroa. Tällä on suora vaikutus naisille kertyvään eläkkeeseen, mikä johtaa suureen eläke-eroon.

                  (15)

                  Muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden oppimistulokset eivät ole parantuneet. Maahanmuuttajataustaisten oppilaiden ja muiden oppilaiden oppimistulosten välinen ero on edelleen suuri. Valtakunnalliset kokeet vuonna 2016 vahvistivat, että noin neljäsosa 8-luokkalaisista ei täytä oppimisvaatimuksia saksan kielellä tai täyttää ne vain osittain. Viimeaikaiset kansainväliset kokeet ovat myös vahvistaneet, että alemmista sosioekonomisista ryhmistä tulevat tai maahanmuuttajataustaiset jäävät yhä enemmän jälkeen lukutaidossa. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2012 ja vuoden 2015 tulosten vertailu osoittaa, että heikosti menestyvien osuus kasvoi kaikilla tarkastelluilla kolmella ydinalueella eli matematiikassa, lukemisessa ja luonnontieteissä. Syntyjään itävaltalaiset oppilaat menestyvät niin paljon ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajia paremmin, että tasoero vastaa lähes kolmea kouluvuotta.

                  (16)

                  Tuottavuus on Itävallassa korkea, mutta tuottavuuden kasvu on ollut viime vuosina heikkoa huolimatta maan huomattavista ponnisteluista, kuten investoinneista tutkimukseen ja kehitykseen ja startup-yrityksiä koskevan kehyksen parantamisesta. Muut keinot, joilla tuetaan tuottavuuden kasvua, liittyvät yritysten digitalisaatioon, yritysten kasvuun ja palvelualan kilpailuun. Itävallassa on merkittäviä markkinoille pääsyn esteitä ja rajoittavia sääntöjä, jotka liittyvät yrityspalveluihin ja säänneltyihin ammatteihin. Tällaisia ovat esimerkiksi erityiset osakkeenomistusta koskevat vaatimukset, lukuisat varatut toiminnot ja monialayrityksiä koskevat rajoitukset. Jatkuvat pyrkimykset vähentää rasitteita ja suunniteltu Itävallan elinkeinolupalain (Gewerbeordnung) arviointi ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan puuttua tähän ongelmaan.

                  (17)

                  Kilpailun lisääminen palvelualalla auttaisi vastaamaan haasteisiin, joita Itävallalla on digitaaliteknologian ja digitaalisten liiketoimintamallien levittämisessä etenkin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Näiden yritysten digitalisaatio on erityisen tärkeää Itävallassa, koska ne muodostavat Itävallan talouden selkärangan. Sellaiset aloitteet kuin ”KMU Digital” ja ”AT:net” sekä digitaalialan etenemissuunnitelman täytäntöönpano ovat keskeisen tärkeitä. Toinen ongelma liittyy yritysten ja erityisesti erittäin innovatiivisten yritysten toiminnan laajentamiseen. Myöhemmän vaiheen rahoitus, esimerkiksi riskipääomarahoituksen muodossa ja kasvuyritysten mahdollisuutena saada rahoitusta julkisilta pääomamarkkinoilta, muodostaa pullonkaulan. Nopeasti kasvavat yritykset ovat olennaisen tärkeitä uusien teknologioiden ja liiketoimintamallien, myös digitaalisten, levittämisen ja siten tuottavuuden kasvun kannalta.

                  (18)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Itävallan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Itävallalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (19)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama; varmistaa terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkejärjestelmien kestävyyden, muun muassa nostamalla lakisääteistä eläkeikää ja rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä; tehostaa julkisia palveluja, muun muassa sovittamalla yhteen rahoitus- ja menovastuut;

                  2.

                  kaventaa erityisesti pienituloisten palkansaajien verokiilaa siirtämällä verorasitusta tulonlähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta; parantaa naisten työmarkkinatuloksia; parantaa muita heikommassa asemassa olevien nuorten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden perustaitoja; tukee tuottavuuden kasvua edistämällä yritysten digitalisaatiota ja kasvua ja vähentämällä sääntelyyn liittyviä esteitä palvelualalla.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (3)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Slovenian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/103

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Slovenian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/23)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Slovenia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovenian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Sloveniaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

                  (4)

                  Slovenia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Vuoden 2018 vakausohjelman toimitti virkaatekevä hallitus, ja se perustuu oletukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Hallitus odottaa, että julkisen sektorin ylijäämä paranee 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja saavuttaa sen jälkeen 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa 0,25 prosentin rakenteellista ylijäämää suhteessa BKT:hen ei suunnitelman mukaan saavuteta vuoteen 2021 mennessä, mikäli politiikka säilyy muuttumattomana. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 69,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja jatkavan supistumista 58,3 prosenttiin vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Slovenialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) nimellinen kasvu ei ole yli 0,6 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt Slovenian vuoden 2018 alustavasta talousarviosuunnitelmasta antamansa lausunnon yhteydessä arvion elpymisen vahvuudesta Sloveniassa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella vuonna 2018 tarvitaan julkisen talouden rakenteellisia sopeutustoimia, jotka ovat vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ilman, että yhden vuoden tasolla on lisämarginaalia poikkeamaan. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen enintään 1,5 prosentin nimellistä kasvuvauhtia. Kun tämä otetaan huomioon kokonaisarviossa, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä suositellusta sopeutusurasta poiketaan merkittävästi vuonna 2018.

                  (8)

                  Kun otetaan huomioon, että Slovenian julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu positiivinen tuotantokuilu on 4,1 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun vaatimusten sopeutuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 2,2 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan on vahvoja merkkejä siitä, että talouden käyttämättömän kapasiteetin määrä on aliarvioitu, sillä inflaation odotetaan kiihtyvän 2 prosenttiin vuonna 2019, vajaatyöllisyys ylittää kriisiä edeltävän tason ja investoinnit ovat pääsemässä vauhtiin kriisivuosien voimakkaan supistumisen jälkeen. Lisäksi yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella laadittuihin tuotantokuiluarvioihin liittyy myös uskottavuusvälineen perusteella paljon epävarmuutta. Tällä perusteella 0,65 prosentin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen, mikä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 3,1 prosentin enimmäiskasvuvauhtia, vaikuttaa asianmukaiselta. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 sekä vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Slovenian ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2018 ja velkasääntöä vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi.

                  (9)

                  Hallitus on esittänyt ehdotuksia terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseksi. Uudistuksen kannalta keskeinen terveydenhuoltoa ja sairausvakuutusta koskeva lakiesitys, jonka on määrä taata terveydenhuoltojärjestelmän rahoitus pitkällä aikavälillä, toimitettiin joulukuussa 2017 talous- ja sosiaalineuvostolle lausunnon saamista varten. Lakiesitystä ei kuitenkaan hyväksytty ennen vaaleja, minkä vuoksi sen hyväksyminen on epävarmaa. Parhaillaan laaditaan pitkäaikaishoitoa koskevaa lakiesitystä, jonka on tarkoitus tehdä pitkäaikaishoidosta uusi sosiaaliturvajärjestelmän osa-alue (terveydenhuollon, sosiaalihuollon ja eläketurvan rinnalle). On epäselvää, miten Slovenia aikoo lisätä hoidon kustannustehokkuutta, saatavuutta ja laatua tulevaisuudessa. Vuonna 2017 hyväksyttiin lakiesitykset, joilla muutetaan lääkärilakia, terveydenhuoltopalveluja koskevaa lakia, potilaan oikeuksia koskevaa lakia ja lakia julkisten terveydenhuoltolaitosten rahoituksen vakauden varmistamiseksi annettavien toimenpiteiden määrittämisestä. Uudet säännökset on nyt pantava täytäntöön, jotta voidaan varmistaa hoidon saatavuus ja laatu. Vuosia 2016–2025 koskevan kansallisen terveydenhuoltosuunnitelman täytäntöönpano on käynnistetty. Kiertävien perheklinikoiden käyttöönotto on alkanut asteittain, terveysteknologian arviointijärjestelmä on tarkoitus perustaa vuoteen 2020 mennessä, ja verkkovälitteiset terveydenhuoltoratkaisut parantavat seurantaa kaikkialla maassa. Lisäksi terveydenhuoltoalan julkisten hankintamenettelyjen kustannustehokkuuden odotetaan paranevan paremman koordinoinnin ansiosta.

                  (10)

                  Talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi heinäkuussa 2017 yksimielisesti asiakirjan eläke- ja työkyvyttömyysvakuutusjärjestelmän uudenaikaistamisesta Sloveniassa. Siinä esitetään erilaisia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa eläkkeiden riittävyys ja eläkejärjestelmän kestävyys ja läpinäkyvyys. Konkreettista toimintasuunnitelmaa toimenpiteiden hyväksymiseksi ei kuitenkaan ole vielä laadittu, ja vaikka työmarkkinaosapuolet ja hallitus ovat sopineet uudistuksen hyväksymisestä vuoteen 2020 mennessä, sen käyttöönottovaiheita ei ole vielä suunniteltu. Haasteita aiheuttavat edelleen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden varmistaminen mukauttamalla lakisääteistä eläkeikää ja edistämällä myöhäisempää eläkkeelle siirtymistä, lisäeläkejärjestelmien kattavuuden parantaminen, muuttuvien urapolkujen asianmukainen huomioon ottaminen ja vanhuusiän köyhyysriskien vähentäminen.

                  (11)

                  Talouskasvu jatkui, ja työmarkkinoiden ja sosiaalisen kehityksen trendit paranivat edelleen. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytyneisyyden riskille alttiina olevien henkilöiden osuus väheni, mutta vanhusten ja erityisesti naisten kohdalla osuus on edelleen unionin keskiarvoa suurempi. Työllisyysaste nousi edelleen ja työttömyys väheni. Eri ammattikoulutustason ammateissa on kuitenkin nähtävissä merkkejä työvoimapulasta. Pitkäaikaistyöttömyys on edelleen kriisiä edeltävän tason yläpuolella, ja kaikista työttömistä lähes puolet on pitkäaikaistyöttömiä. Haasteita on erityisesti iäkkäillä työntekijöillä, joiden työvoima- ja työllisyysasteet kuuluvat edelleen unionin alimpiin. Slovenian yhteiskunta ikääntyy nopeasti, mikä tarkoittaa, että työikäisen väestön vähetessä myös työvoiman tarjonta vähenee. Hallitus on laatinut tätä varten aktiivisen ikääntymisen strategian, mutta konkreettisia suunnitelmia sen toteuttamiseksi ei ole vielä tehty.

                  (12)

                  Väestön ikääntyminen korostaa tarvetta lisätä aikuiskoulutukseen osallistumista, sillä se on vähentynyt vuodesta 2010 asti ja on erityisen vähäistä matalan osaamistason ja iäkkäiden työntekijöiden keskuudessa. Taitojen kehittäminen elinikäisen oppimisen avulla parantaisi erityisesti matalan osaamistason ja iäkkäiden työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia. Matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on noussut, mutta se on edelleen alle kriisiä edeltäneen tason ja unionin keskiarvon. Aktiivisten työvoimapolitiikkojen arviointi osoittaa, että useimmat ohjelmat toimivat hyvin, vaikka ohjelmien rahoitus ja työttömien osallistumisaste ovatkin melko alhaisia. Vuoden 2013 työmarkkinauudistus selvästi auttoi eräitä muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä pääsemään työmarkkinoille, mutta määräaikaiset työsuhteet ovat edelleen ongelma.

                  (13)

                  Sloveniassa on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten rahoitusvaihtoehtoja ja tarjoamaan niille vaihtoehtoja pankkilainoille. Riippuvuus pankkilainoista on kuitenkin jatkuva rahoitushaaste erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, joille rahoituksen saatavuus on kasvun este. Tähän asti toteutetuilla toimenpiteillä ei ole onnistuttu parantamaan rahoitusta etenkään innovatiivisten yritysten osalta. Sloveniassa on vain vähän nopeasti kasvavia yrityksiä, eivätkä ne saa riittävästi tukea kasvuunsa. Pääomarahoituksen muodoista riskipääoman käyttö lisääntyy, mutta on edelleen hyvin vähäistä. Innovatiiviset yritykset hyötyisivät myös tehokkaammasta julkisesta tutkimustoiminnasta, mutta sen esteenä on vaikeus houkutella kotimaisia ja ulkomaisia lahjakkuuksia sekä tuloksiin perustuvan rahoituksen puute. Yksityisten investointien taso on Sloveniassa edelleen alhainen vertailumaihin nähden, minkä vuoksi olisi toteutettava kohdennettuja toimia investointiedellytysten parantamiseksi edelleen erityisesti aloilla, joilla on vahva potentiaali lisätä tuottavuutta.

                  (14)

                  Yritystoimintaa haittaa edelleen suuri sääntely- ja hallintorasitus. Byrokratiaa pidetään yhtenä ongelmallisimmista yritystoiminnan esteistä Sloveniassa. Tämä johtuu lähinnä verotukseen liittyvien menettelyjen epävarmuudesta ja monimutkaisuudesta. Ongelma ei kuitenkaan rajoitu tähän, sillä kauppaoikeudellisten asioiden käsittely tuomioistuimessa kestää noin vuoden. Slovenia on luonut välineen, jonka avulla hallintorasitusta voidaan helpottaa, ja etenee sen täytäntöönpanossa. Huomattava osa täytäntöönpanotoimista on kuitenkin vielä toteuttamatta.

                  (15)

                  Slovenia on myös vasta alkanut puuttua rajoittavan sääntelyn suureen määrään tietyillä palvelualoilla. Arkkitehdin ja rakennusinsinöörin ammattien vapauttamiseksi on toteutettu uudistuksia, mutta muihin komission yksiköiden toteamiin ongelmiin ei ole vielä puututtu. Uudistuksista olisi hyötyä myös Slovenian teollisuusyrityksille, jotka ovat riippuvaisia kilpailukykyisistä palvelupanoksista.

                  (16)

                  Tehokkaat julkiset hankintamenettelyt ovat olennaisen tärkeitä, jotta Slovenian terveydenhuoltoalalla voidaan saada kustannukset kuriin ja parantaa laatua. Suosimalla keskitettyjä hankintamenettelyjä ja muita yhdistettyjä hankintamuotoja, kuten sairaaloiden yhteishankintoja, voidaan varmistaa innovatiivisten hankintojen korkea laatu kilpailukykyiseen hintaan.

                  (17)

                  Julkisten hankintojen tehottomuus aiheuttaa Sloveniassa ongelmia. Tarjoajien välinen kilpailu on suhteellisen vähäistä, kuten yhtä tarjouskilpailua kohti saatujen tarjousten vähäisyys ja toisaalta ilman hankintailmoituksen julkaisemista toteutettujen neuvottelumenettelyjen suuri määrä osoittavat. Jälkimmäinen vähentää myös avoimuutta. Ammattimaisuus on hankintamenettelyistä vastaavien keskuudessa vähäistä, ja suojatoimia korruption ja tarjoajien kilpailunvastaisen yhteistyön torjumiseksi niukasti. Varsinkaan kansallinen tarkastelukomissio ei ole sen jäsenten nimitysmenettelyn vuoksi täysin riippumaton. Vaikka talousrikokset ja korruptio ovat viranomaisten arvion mukaan aiheuttaneet viime vuosina huomattavaa vahinkoa, eräät korruptiontorjuntauudistukset ovat edelleen kesken.

                  (18)

                  Sloveniassa valtio osallistuu edelleen vahvasti talouselämään erityisesti rahoitusalalla. Aiemmin julkaistujen yksityistämissuunnitelmien toteuttaminen on ollut hidasta. Yksityistämisen lisääminen parantaisi yritysten elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä ja vähentäisi julkiseen talouteen kohdistuvia riskejä.

                  (19)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (20)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,65 prosenttia suhteessa BKT:hen; hyväksyy ja panee täytäntöön terveydenhuoltoa ja sairausvakuutusta koskevan lain sekä suunnitellun pitkäaikaishoidon uudistuksen; varmistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden, muun muassa nostamalla lakisääteistä eläkeikää ja rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä; parantaa matalan osaamistason ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä erityisesti elinikäiseen oppimiseen ja aktivointiin tähtäävillä toimenpiteillä;

                  2.

                  kehittää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä nopeasti kasvaville yrityksille; alentaa markkinoillepääsyn esteitä tarkistamalla tuotemarkkinoiden sääntelyä ja keventämällä hallintorasitusta; lisää kilpailua, ammattimaisuutta ja riippumatonta valvontaa julkisten hankintojen yhteydessä; toteuttaa yksityistämiset olemassa olevien suunnitelmien mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Espanjan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/33

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Espanjan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/08)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Espanja kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Espanjan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Espanjaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri sekä yksityinen että julkinen ulkomainen ja kotimainen nettovelka on edelleen haavoittuvuustekijä tilanteessa, jossa työttömyysaste on korkea, ja tämä tilanne vaikuttaa muihin maihin. Ulkoisen tasapainon palauttaminen etenee, koska vaihtotase on ollut ylijäämäinen vuodesta 2013. Taustalla on kaupan alan suorituskyvyn rakenteellinen paraneminen. Ulkomainen nettovelka on kuitenkin edelleen suuri. Myös yksityisen sektorin velan vähentäminen etenee suotuisten kasvuolosuhteiden tukemana, mutta tarvetta velan vähentämiseen on edelleen. Aiempaa terveempi rahoitusala tukee talouden toimeliaisuutta. Vaikka BKT:n nimelliskasvu on ollut vahvaa, julkistalouden velkasuhde pienenee hitaasti. Työttömyysaste laskee edelleen nopeasti, mutta on edelleen hyvin korkea, ja työmarkkinoiden voimakas segmentoituneisuus estää työvoiman tuottavuuden nopeamman kasvun. Uudistusvauhti oli nopeaa vuosina 2012–2015, minkä jälkeen edistyminen suositusten täytäntöönpanossa on ollut vähäisempää. Tämänhetkinen taloustilanne tarjoaa myös tilaisuuden vielä tarvittavien uudistusten toteuttamiseen Espanjan talouden sietokyvyn parantamiseksi ja tuottavuuden kasvun edistämiseksi.

                  (4)

                  Espanjaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Espanja suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2018 mennessä neuvoston päätöksen (EU) 2017/984 mukaisesti, jossa Espanjaa kehotettiin toteuttamaan toimia alijäämän vähentämiseksi, sillä tämän katsottiin olevan välttämätöntä liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi. (5) Suunnitelman mukaan julkisen talouden rahoitusasema jatkaa kohenemista siten, että vuonna 2021 ylijäämä on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 vakausohjelmaan sisältyvät kaikki parlamentille 3 päivänä huhtikuuta 2018 toimitetussa talousarviolakiehdotuksessa olleet toimenpiteet sekä huhtikuun 2018 loppupuolella ilmoitetut lisätoimenpiteet. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa rakenteellisesti tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa ei suunnitelman mukaan saavuteta vuoden 2018 vakausohjelman kattamalla ajanjaksolla. Vuoden 2018 vakausohjelmassa ennustetaan, että julkistalouden velkasuhde supistuu 97,0 prosenttiin vuonna 2018, 95,2 prosenttiin vuonna 2019 ja 89,1 prosenttiin vuonna 2021. Vuoden 2018 vakausohjelmassa esitetyt makrotaloudelliset oletukset ovat uskottavia. Yleisesti julkisen talouden alijäämätavoitteiden suunniteltu saavuttaminen perustuu edelleen vahvoihin talousnäkymiin ja siihen, että julkiset menot kasvavat nimellistä BKT:tä hitaammin. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvat riskit liittyvät sekä voimakkaampaan tulojen kasvuun että hillitympään menojen kasvuun kuin komission kevään 2018 talousennusteessa esitetään sekä mahdolliseen ehdollisten vastuusitoumusten toteutumiseen.

                  (5)

                  Neuvosto vaati päätöksessään (EU) 2017/984 Espanjaa korjaamaan liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään vuonna 2018 ja erityisesti vähentämään julkisen talouden alijäämää niin, että se on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2016 tarkistetussa talousennusteessa katsottiin, että tämä julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vastaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranemista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Espanja saavutti vuonna 2017 julkisen talouden alijäämän, joka oli 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten neuvoston päätöksessä (EU) 2017/984 edellytettiin. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan Espanjan julkisen talouden alijäämä supistuu 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä on 0,4 suhteessa BKT:hen suurempi kuin vuoden 2018 vakausohjelmassa asetettu ja neuvoston vahvistama julkisen talouden alijäämätavoite. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkiset tulot kasvavat vähemmän ja menot jonkin verran enemmän kuin vuoden 2018 vakausohjelmassa on arvioitu. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, kun otetaan huomioon parlamentille 3 päivänä huhtikuuta 2018 toimitettuun vuoden 2018 talousarviolakiehdotukseen sisällytetyt alijäämää kasvattavat toimenpiteet, ja kohentuu vain hieman vuonna 2019. Tämän vuoksi odotetaan, ettei vuoden 2018 julkisen talouden sopeutus eikä vuosien 2016–2018 kumuloitunut julkisen talouden sopeutus toteudu. Meneillään oleva talouskasvu tukee alijäämän supistamista, mutta sitä ei käytetä julkisen talouden rakenteelliseen vahvistamiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo lausunnossaan Espanjan vuoden 2018 päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta, että suunnitelma on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen, koska liiallinen alijäämä korjataan komission kevään 2018 talousennusteen mukaan oikea-aikaisesti, mutta se on komission näkemyksen mukaan samalla elvyttävä.

                  (6)

                  Jos liiallinen alijäämä korjataan oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla, Espanjaan aletaan soveltaa vuonna 2019 vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Kun otetaan huomioon, että Espanjan julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu positiivinen tuotantokuilu 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, nettomääräisten julkisten nimellisten perusmenojen (6) pitäisi supistua vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun vaatimusten sopeutuskaavion perusteella vähintään 0,3 prosenttia vuonna 2019, jotta rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan on merkkejä siitä, että talouden käyttämättömän kapasiteetin määrä on aliarvioitu. Espanjalla odotetaan olevan vuonna 2019 edelleen yksi unionin korkeimmista työttömyysasteista, minkä odotetaan hillitsevän palkankorotuspaineita erityisesti yksityisellä sektorilla, ja toisaalta inflaation odotetaan olevan edelleen selvästi alle 2 prosenttia. Tämä osoittaa, että työmarkkinoilla on jäljellä ylikapasiteettia. Lisäksi vaikka komission arvio tuotantokuilun uskottavuudesta ei osoittaisi, että yhteisesti sovittuihin menetelmiin perustuvat tuotantokuiluarviot ovat epäuskottavia, arvion mukaan Espanjan uskottavien tuotantokuiluarvioiden vaihteluväli on varsin suuri. Tällä perusteella 0,65 prosentin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen, mikä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 0,6 prosentin enimmäiskasvuvauhtia, vaikuttaa asianmukaiselta. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan riskinä on merkittävä poikkeaminen vaaditulta julkisen talouden sopeutusuralta vuonna 2019. Lisäksi Espanjan ei ennakoida noudattavan väliaikaisen velkasäännön vaatimuksia vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Espanjan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja että vuodesta 2019 alkaen olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää.

                  (7)

                  Lisäksi neuvosto kehotti päätöksessä (EU) 2017/984 Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä finanssipolitiikkansa kehyksen lujittamiseksi, jotta voidaan lisätä niiden mekanismien automaattisuutta, joiden tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja korjata poikkeamia julkisen talouden tavoitteista, ja vahvistaa julkisen talouden vakautta koskevan lain menosäännön vaikutusta julkisen talouden vakauttamiseen. Vuoden 2018 vakausohjelmassa ei kuitenkaan raportoida suunnitelmista lujittaa kansallista menosääntöä. Siinä ei myöskään raportoida toimenpiteistä, joilla lisätään lainsäädännössä korjaus- ja ennaltaehkäisymekanismien automaattisuutta. Neuvosto kehotti Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä myös julkisen hankintapolitiikan kehyksen parantamiseksi. Espanja on edistynyt tällä alalla hyväksymällä uuden julkisen sektorin sopimuksia koskevan lain marraskuussa 2017. Uudella lainsäädännöllä voidaan kuitenkin parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta ja avoimuutta vain, jos se pannaan nopeasti ja kunnianhimoisesti täytäntöön perustamalla uusi hallinnointirakenne ja parantamalla hankintamenettelyjen valvontamekanismeja kaikilla hallintotasoilla. Erityisesti tulevassa kansallisessa julkisia hankintoja koskevassa strategiassa olisi määritettävä uusille rakenteille kuuluvat ennakko- ja jälkitarkastukset. Hallitus antoi kesäkuussa 2017 riippumattomalle finanssipoliittiselle viranomaiselle tehtäväksi laatia tiettyjä julkisen sektorin tukia koskeva menojen uudelleenarviointi. Komissio valvoo uudelleenarvioinnin täytäntöönpanoa, ja sen odotetaan olevan valmis alkuvuodesta 2019.

                  (8)

                  Espanja toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (9)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (7) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (10)

                  Työllisyys on kasvanut edelleen hyvää vauhtia. Sitä ovat tukeneet aiempien työmarkkinauudistusten vaikutukset ja maltillinen palkkakehitys. Työttömyysaste jatkaa laskuaan, mutta se on edelleen selvästi kriisiä edeltävää tasoa korkeampi ja yksi korkeimmista unionissa. Tämä tarkoittaa, että hyödyntämättä on merkittävästi erityisesti nuorten osaamispotentiaalia. Yli vuoden työttömänä olleiden osuus laskee, mutta tähän ryhmään kuuluu silti 44,5 prosenttia kaikista työttömistä. Espanja hyväksyi useita politiikka-aloitteita laajentaakseen yksilöllisen tuen koskemaan pitkäaikaistyöttömiä sekä auttaakseen nuoria pääsemään työmarkkinoille ja parantaakseen heidän työllistettävyyttään erityisesti lisäämällä nuorisotakuun piiriin kuuluvien määrää. Näiden toimenpiteiden tehokkuus riippuu myös siitä, mitkä ovat alueellisten julkisten työvoima- ja sosiaalipalvelujen valmiudet tarjota työnhakijoille yksilöllistä tukea. Tämä tilanne paranee hitaasti. Myös työnantajien kanssa voitaisiin tehdä enemmän yhteistyötä erityisesti lisäämällä työvoimapalvelujen hoitamien avointen työpaikkojen osuutta sekä kehittämällä työntekijöiden profilointia ja parantamalla työnantajien tarpeiden ja työntekijöiden kohtaamista. Samaan aikaan olisi jatkettava toimia työvoima- ja sosiaalipalvelujen koordinoinnin parantamiseksi, missä edistyttiin jonkin verran vuonna 2017.

                  (11)

                  Määräaikaisissa työsuhteissa olevien osuus on suurimpia unionissa ja koostuu pääasiassa nuorista ja matalan osaamistason työntekijöistä. Määräaikaiset työsuhteet ovat usein lyhytkestoisia ja tarjoavat vain harvoin ponnahduslaudan pysyvään työsuhteeseen. Niiden laaja käyttö myös sektoreilla, joilla toiminta ei ole tyypillisesti sesongeista tai suhdanteista riippuvaista, voi estää tuottavuuden nopeampaa kasvua. Määräaikaiset työsuhteet ovat usein myös yhteydessä vähäisempiin sosiaalietuuksiin ja suurempaan köyhyysriskiin. Vakituisten sopimusten osuus työllisyyden nettokasvusta on kasvanut kahden viime vuoden aikana, mutta lisätoimia tarvitaan, jotta voidaan kannustaa määräaikaisten sopimusten muuttamista toistaiseksi voimassa oleviksi. Työllistämiskannustinjärjestelmä on edelleen hajanainen eikä kohdistu tehokkaasti vakituisten työpaikkojen edistämiseen. Espanja hyväksyi suunnitelman määräaikaisten työsopimusten käytön vähentämiseksi julkisella sektorilla, mutta suunnitelman täytäntöönpano on vasta alussa. Sitä on nopeutettava, jotta vuodeksi 2019 asetettu 8 prosentin tavoite saavutettaisiin. Työsuojeluviranomaisten paremmat valmiudet ja tehokkuus määräaikaisten työsopimusten väärinkäytön torjumisessa ovat vauhdittaneet näiden työsopimusten muuttamista vakituisiksi työsopimuksiksi. Ei kuitenkaan vaikuta siltä, että tämä estäisi työnantajia käyttämästä runsaasti määräaikaisia sopimuksia. Vuoden 2017 alussa perustettu kolmikantaryhmä, jonka tarkoituksena on keskustella työpaikkojen laadusta, ei ole vielä esittänyt ehdotuksia. Työmarkkinaosapuolet ovat hiljattain alkaneet osallistua politiikkatoimien suunnitteluun enemmän, mutta tilanteessa on kuitenkin edelleen parantamisen varaa.

                  (12)

                  Talouskasvun ja työpaikkojen luomisen ansiosta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden osuus vähenee. Se kuitenkin ylittää yhä unionin keskiarvon, samoin kuin tuloerot. Työssä käyvien köyhyys on ongelma erityisesti niissä kotitalouksissa, joiden jäsenten työsopimukset ovat määräaikaisia tai osa-aikaisia. Lapsiköyhyysaste laskee, mutta on edelleen hyvin korkea. Muiden sosiaalisten tulonsiirtojen kuin eläkkeiden vaikutus köyhyyden vähentämiseen on alle unionin keskiarvon ja vähenee entisestään. Toimeentulotukijärjestelmiin pääsyn ehdot vaihtelevat merkittävästi alueittain. Kansallisella tasolla toimii useita kansallisia järjestelmiä, jotka on kohdistettu erilaisille työnhakijaryhmille ja joita hallinnoivat eri tahot. Tämän vuoksi moni tukea tarvitseva ei saa sitä. Äskettäin tehdyssä tutkimuksessa arvioitiin kansallisen ja alueellisen toimeentulotukijärjestelmän tehoa, mutta sen perusteella ei ole vielä hyväksytty mitään toimintasuunnitelmaa. Yleisen sosiaalikorttijärjestelmän käyttöönotto tekisi myönnetyistä sosiaalietuuksista läpinäkyvämpiä ja helpottaisi osallistumista niihin liittyviin aktivointitoimenpiteisiin, vaikka sillä ei suoraan puututtaisi nykyisten järjestelmien heikkouksiin. Perhe-etuuksien vaikuttavuus on vähäistä ja kattavuus epätasaista. Espanjan eläkejärjestelmällä on tärkeä rooli ikääntyneiden elämänlaadun ylläpitämisessä. Tämän vuoksi heidän köyhyysriskinsä on merkittävästi alhaisempi kuin nuorempien sukupolvien. Palkkoihin verrattuna eläkkeet ovat tällä hetkellä korkeimpia unionissa. Tulevien vuotta 2018 koskevien ikääntymisraportin ja eläkkeiden riittävyyttä koskevan raportin (8) ennusteiden mukaan vuosina 2011 ja 2013 toteutetut uudistukset edistivät kestävyyden varmistamista ja eläkkeiden riittävyyttä pitkällä aikavälillä. Eläkkeiden korotukset ja vuoden 2018 talousarvion hyväksymisprosessin aikana ehdotetun kestävyystekijän lykkääminen kuitenkin asettavat näihin uudistuksiin sitoutumisen kyseenalaiseksi. Samaan aikaan ei puututa päähaasteeseen, joka on tulevien eläkkeensaajien tulojen riittävyys ja joka liittyy korkeaan työttömyysasteeseen ja työmarkkinoiden segmentoitumiseen.

                  (13)

                  Espanjalaisten yritysten innovointikapasiteetin heikkouksiin puuttuminen voisi parantaa niiden tuottavuutta. Vaimeat investoinnit tutkimus- ja kehittämistoimiin haittaavat jatkuvasti innovointitoimintaa ja tuottavuuden kasvua, minkä vuoksi on erittäin epätodennäköistä, että kansalliset tutkimus- ja kehitysintensiteettiä koskevat Eurooppa 2020 -tavoitteet (2 prosenttia) saavutetaan. Tätä suuntausta vahvistaa se, että julkisten tutkimus- ja kehitysmäärärahojen toteutumisaste on alhainen ja pienenee yhä. Kansallisen tutkimus- ja innovointipolitiikan hallintoa yksinkertaistetaan, osittain myös uuden valtion tutkimusviraston kautta, mutta politiikkatoimien suunnittelun, toteuttamisen ja arvioinnin kansallinen ja alueellinen koordinointi on edelleen heikkoa. Uusi arviointikulttuuri, jonka myötä tukiohjelmien ja -politiikan tehokkuutta arvioitaisiin järjestelmällisesti, edistäisi politiikkaoppimista ja loisi synergiaa läpi kaikkien hallintotasojen.

                  (14)

                  Espanjalaisten yritysten vähäistä innovointikapasiteettia selittää myös osaamisen kohtaanto-ongelma, joka vaikuttaa kielteisesti tuottavuuden kasvun pitkän aikavälin potentiaaliin. Työssä käyvien alikoulutus ja ylipätevyys on Espanjassa yleistä. Vaikka koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on vähentynyt merkittävästi viime vuosikymmenen aikana, se on edelleen selvästi yli unionin keskiarvon. Koulunkäynnin keskeyttäminen ja oppimistulokset vaihtelevat paljon eri alueilla ja saattavat vaikuttaa mahdollisuuksien yhtäläisyyteen. Kohdennetuilla ohjelmilla näiden erojen poistamiseksi on ollut toistaiseksi vain vähän vaikutusta. Kansallinen opetusalaa koskeva sosiaalinen ja poliittinen sopimus on vasta neuvotteluvaiheessa. Sen tavoitteena on uudistaa koulutusjärjestelmää perusteellisesti. Sitä odotettaessa olisi tuettava opettajien ammatillista kehitystä vähentämällä määräaikaisia työsopimuksia sekä lisättävä opettajien koulutuksen resursseja. Samaan aikaan erityisesti korkea-asteen tutkinnon suorittaneilla on vaikeuksia löytää työmarkkinoilta sopivaa ja vakituista työtä. Oppilaitosten ja yritysten yhteistyön lisääminen voisi parantaa vastavalmistuneiden pääsyä työmarkkinoille ja tarjota yrityksille niiden innovointikapasiteetin lisäämiseen tarvitsemaa osaamista. Uudessa kansallista digitaalistrategiaa koskevassa ehdotuksessa tunnustetaan tarve parantaa digitaalisia taitoja. Haasteet liittyvät tieto- ja viestintäteknologian asiantuntijoiden vähäiseen määrään ja koulutusjärjestelmän roolin lisäämiseen digitaalisen osaamisen edistämisessä. Työntekijöiden digitaalisten taitojen parantamiseen tähtäävän uudelleenkouluttamisen ansiosta myös Espanjan yritykset pysyisivät mukana kilpailussa yhä digitoidummassa taloudessa.

                  (15)

                  Tuottavuuden kasvua kahlitsevat myös erot liiketoimintaympäristön sääntelyssä. Nykyään liiketoimintaympäristöjen lainsäädännölliset erot ja rajoitukset aiheuttavat sen, että voittomarginaalit pysyvät korkeina, yritysten ja työntekijöiden alueellinen liikkuvuus vähenee ja tuottavuuden kasvu rajoittuu. Tätä haastetta varten laadittiin markkinoiden yhtenäisyyttä koskeva laki, mutta se on pantu täytäntöön vain osittain. Lain täytäntöönpanon valvontaa alueellisella ja paikallisella tasolla on parannettava ja alakohtaisten konferenssien roolia vahvistettava. Laissa otettiin käyttöön periaate, jonka mukaan tiettyjen vaatimusten noudattaminen maan yhdessä osassa tarkoittaa, että yritykset voivat toimia maan koko alueella. Perustuslakituomioistuin katsoi useissa vuonna 2017 antamissaan tuomioissa, että tämä periaate on mitätön, jos oikeuteen ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa tai taloudellisen toiminnan harjoittamiseen ei sovelleta yhteisiä tai toisiaan vastaavia vähimmäisnormeja. Yhteisten tai toisiaan vastaavien normien käyttöönotto koko alueella voisi näiden tuomioiden perusteella edistää lain tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi eri hallintotasojen välistä yhteistyötä olisi parannettava kaikissa täytäntöönpanon vaiheissa, jotta hajanaisuuden kielteistä vaikutusta yrityksiin voidaan torjua tehokkaammin. Espanjassa perustettiin parempaa sääntelyä käsittelevä komitea, jonka tarkoituksena on varmistaa, että lainsäädäntö vastaa palveluja koskevaa unionin säännöstöä. Sen työtä olisi vauhditettava. Tammikuussa 2017 hyväksytyssä palvelupaketissa tuotiin esiin tiettyjä säänneltyjä ammatteja, kuten maa- ja vesirakennusinsinöörejä ja arkkitehtejä, koskevat rajoitukset. Niiden poistamiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu toimia.

                  (16)

                  Instituutioiden laadun paraneminen voisi yleisesti parantaa luottamusta Espanjan talouteen ja lisätä hyötyä, jota on saatu tuotannon kasvun parantamistoimista. Puolueiden rahoittamisen läpinäkyvyyden sekä varallisuudesta ja eturistiriidoista ilmoittamisen suhteen on edistytty. Lisäksi liiketoimintaympäristö on hyötynyt korruption torjunnasta, vaikka alalla on edelleen ongelmia. Kansalaisten ja yritysten käsitykset oikeusjärjestelmän riippumattomuudesta ovat parantuneet. Toimet oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamiseksi ovat meneillään, ja niitä olisi jatkettava. Tällä laajalla alalla on edistytty jonkin verran, mutta luottamuksen lisääminen kaikkien hallintotasojen instituutioihin on edelleen haasteellista.

                  (17)

                  Liikenne-, energia- ja vesi-infrastruktuurin parantaminen edistäisi alueellista yhteenkuuluvuutta, yhdentymistä sisämarkkinoille ja tuottavuuden kasvua. Rajatylittävissä liikenne- ja energiayhteyksissä ja vesi-infrastruktuurissa on investointivaje. Rautateiden matkustaja- ja tavaraliikenteen infrastruktuuria voitaisiin käyttää paremmin. Espanjassa, Portugalissa ja Ranskassa on eri raideleveydet, mikä muodostaa kriittisen esteen rautatieyhteyksien parantamiselle, vaikka hiljattain on otettu käyttöön uusia rataosuuksia, joissa käytetään kansainvälisesti yleisintä standardiraideleveyttä. Myös Atlantin ja Välimeren rannikoiden pääsatamien ja sisämaassa sijaitsevien teollisuusalueiden välisissä rautatierahtiyhteyksissä on puutteita. Riittämättömät yhteydet myös vaikeuttavat parempaa integroitumista unionin sähkö- ja kaasumarkkinoihin. Vesihuollon infrastruktuuriin olisi investoitava nykyistä enemmän, jotta voitaisiin esimerkiksi parantaa jätevesien käsittelyä, vähentää verkostoissa esiintyviä vuotoja ja tehostaa vedenjakelua. Tämä toisi Espanjalle ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia etuja.

                  (18)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (19)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (9) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (20)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2018 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

            SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  varmistaa, että noudatetaan neuvoston päätöstä (EU) 2017/984, jossa Espanjalle annetaan liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä ilmoitus, esimerkiksi toteuttamalla toimenpiteet, joilla pannaan finanssipolitiikan ja hankintapolitiikan kehykset täytäntöön kaikilla hallintotasoilla; varmistaa tämän jälkeen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 0,6 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,65 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä;

                  2.

                  varmistaa, että työllisyys- ja sosiaalipalveluilla on valmiudet tarjota tehokasta tukea työnhakijoille esimerkiksi työnantajien kanssa tehtävän yhteistyön parantamisen kautta; edistää siirtymistä vakituisiin työsopimuksiin; parantaa perheiden tukemista ja tehostaa toimeentulotukijärjestelmiä puuttumalla eroihin järjestelmien kattavuudessa, yksinkertaistamalla kansallisten järjestelmien kokonaisuutta ja vähentämällä eroja alueellisiin järjestelmiin pääsyn vaatimuksissa; vähentää koulunkäynnin varhaista lopettamista ja koulutustulosten alueellisia eroja erityisesti tukemalla oppilaita ja opettajia paremmin;

                  3.

                  lisää julkisia investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja arvioi järjestelmällisesti alan tukipolitiikkaa sen tehon varmistamiseksi; lisää yhteistyötä oppilaitosten ja yritysten välillä osaamisen kohtaanto-ongelman helpottamiseksi; edistää markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanoa varmistamalla, että taloudellisen toiminnan aloittamisoikeutta tai harjoittamista koskevat säännöt, erityisesti palvelualalla, ovat kyseisen lain periaatteiden mukaiset, sekä parantamalla hallintoviranomaisten välistä yhteistyötä.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  EUVL L 148, 10.6.2017, s. 38.

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (8)  Euroopan komissio (2018), eläkkeiden riittävyyttä koskeva raportti (2018): nykyinen ja tuleva vanhuusiän tulojen riittävyys EU:ssa, osa I ja osa II, sosiaalisen suojelun komitean ja Euroopan komission (DG EMPL) yhteinen raportti, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg 2018.

         (9)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Slovakian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/107

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Slovakian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/24)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Slovakiaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (4)

                  Slovakia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2018 vakausohjelmassa hallitus suunnittelee, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen siten, että se on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen odotetaan saavutettavan vuonna 2020. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 49,3 prosentista vuonna 2018 aina 43,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täysin täsmennetty. Talousarvioon sisältyy tarkemmin määrittelemätön talousarviovarausten menoluokka, jonka osuus on huomattava (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja jota voidaan käyttää tapauskohtaisiin toimiin. Se heikentää talousarvion toteuttamisen ennakoitavuutta.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Slovakialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) nimellinen kasvu ei ole yli 2,9 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt arvion elpymisen vahvuudesta Slovakiassa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella muita tekijöitä ei tarvitse ottaa tältä osin huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että edellä mainitusta suosituksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018.

                  (8)

                  Kun otetaan huomioon, että Slovakian tuotantokuilun on arvioitu olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, vakaus- ja kasvusopimukseen mukaisen yhteisesti sovitun vaatimusten sopeutuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 4,1 prosenttia, mikä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Slovakia poikkeaa tästä vaatimuksesta merkittävästi vuonna 2019 johtuen vuosien 2018 ja 2019 poikkeamista yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, jotta varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattaminen.

                  (9)

                  Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä edelleen riskejä. Terveydenhuollon menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, sillä haasteena Slovakiassa on edelleen terveydenhuollon kustannustehokkuuden lisääminen. Pitkällä aikavälillä julkisten terveydenhuoltomenojen ennustetaan kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin koko unionin osalta arvioitu 0,9 prosenttiyksikön keskimääräinen kasvu. Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys on parantunut vähitellen, mikä johtuu pääasiassa eläkeiän automaattisesta korottamisesta, sillä se on hillinnyt väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua pitkällä aikavälillä.

                  (10)

                  Vaikka terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuuden lisäämiseksi on toteutettu joitakin toimia, erityisesti menojen uudelleenarviointia koskevan varoille vastinetta -hankkeen avulla, resurssien käyttöä on edelleen mahdollista järkeistää merkittävästi. Terveydenhuoltojärjestelmän kauaskantoista uudistusta koskevat suunnitelmat, joilla mahdollistettaisiin palvelujen järkeistäminen, sairaaloiden resurssien parempi hallinta ja tehokkaampi hoitojärjestelmä, eivät osoita edistymisen merkkejä. Sairaalapalveluja käytetään edelleen runsaasti, sairaalassa hoidettavien pitkäaikaissairaiden osuus on korkea, kotiutusaste on unionin keskiarvoa korkeampi, mutta potilaspaikkojen käyttöaste on suhteellisen alhainen. Vaikka perusterveydenhuoltosektorin lujittaminen voi helpottaa sairaaloihin kohdistuvaa kovaa rasitusta, järjestelmä kärsii yleislääkärivajeesta, jota pahentaa heidän epätasainen maantieteellinen jakautumisensa. Lisäksi yleislääkärikunnan ikärakenne aiheuttaa huolta yleislääkärien saatavuudesta tulevaisuudessa. Lisäksi useat säännökset, joiden tarkoituksena on parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, ovat edelleen kehitysvaiheessa. Esimerkiksi maksujärjestelmää, jossa potilaat ryhmitellään diagnoosien perusteella, ei ole vielä otettu täysimääräisesti käyttöön, eikä sähköistä terveydenhuoltojärjestelmää ole vielä käynnistetty tosiasiallisesti. Jatkossa nämä järjestelmät viivästyvät todennäköisesti lisää, ja niihin kohdistuu täytäntöönpanohaasteita.

                  (11)

                  Verotulot kasvavat nopean talouskasvun ansiosta, ja käynnissä on toimia, joilla pyritään parantamaan verosäännösten noudattamista ja pienentämään Slovakian suurta arvonlisäverovajetta. Verokannustimia tutkimus- ja kehitystyön edistämiseksi on lisätty, mutta kiinteistöverotus on edelleen heikko tulonlähde. Säännöllisesti tarkistettava menojen uudelleenarviointiohjelma, joka koskee kaikkia julkisten menojen tärkeimpiä osa-alueita, on osoittautumassa tehokkaaksi ja tarkaksi keinoksi parantaa julkisten menojen kustannustehokkuutta.

                  (12)

                  Työmarkkinoiden myönteinen kehitys jatkuu, sillä työllisyys lisääntyy ja työttömyys on historiallisen alhaisella tasolla. Tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyys on edelleen unionin korkeimpia, mikä vaikuttaa erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten matalan osaamistason työntekijöihin, nuoriin ja syrjäytyneessä asemassa oleviin romaneihin. Työmarkkinaolosuhteiden paranemisen tuloksena on alkanut kiiriä tietoja ammattitaitoisen työvoiman puutteesta joillakin talouden aloilla. Työmarkkinoilla vallitsee jyrkkiä alueellisia eroja. Työttömyys on korkeampaa Itä-Slovakiassa, ja työvoimapulasta kärsitään puolestaan maan länsiosassa. Slovakia on alkanut toteuttaa toimintasuunnitelmaansa pitkäaikaistyöttömien integroimiseksi työmarkkinoille, mihin se saa tukea Euroopan sosiaalirahastosta. Suunnitelmalla otetaan erityisesti käyttöön yksilölliset palvelut, sosiaalineuvonta ja uusi perusprofilointijärjestelmä. Sen toteuttaminen ei kuitenkaan ole vielä johtanut merkittäviin rakenteellisiin parannuksiin. Yksityisten kumppanien ja kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä, jolla pyritään keventämään julkisten työvoimapalvelujen työmäärää, on puutteita, ja yksilöllisen neuvonnan antaminen on vielä alkuvaiheessa. Lisäksi pitkäaikaistyöttömien karkea jaottelu ei palvele täysimääräisesti myöhempää ohjaamista aktivointitoimenpiteisiin. Koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia on tehostettu, mutta ne ovat edelleen riittämättömiä ja niiden kohdentaminen pitkäaikaistyöttömiin ja muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin on edelleen vähäistä. Lisäksi aikuisten osallistuminen koulutukseen on edelleen erittäin vähäistä, ja muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille suunnattu uuden mahdollisuuden tarjoava koulutus on kehittymätöntä. Työttömyysetuuksien myöntämisperusteet ovat tiukat, ja etuuksien kesto on lyhyt. Tämä johtaa heikkoon kattavuuteen työttömyysetuuksia saavien lyhytaikaisesti työttömien osalta.

                  (13)

                  Sukupuolten väliset työllisyys- ja palkkaerot ovat selvästi unionin keskiarvoa suuremmat. Synnytysikäisten naisten alhainen työllisyysaste johtuu siitä, että miehet harvoin käyttävät pitkää vanhempainlomaa. Lisäksi joustavia työjärjestelyjä hyödynnetään vain vähän ja lastenhoitopalveluista on puutetta tai niiden hinta ei ole kohtuullinen. Erityisesti alle kolmevuotiaista lapsista vain erittäin pieni osuus on lastenhoitopalvelujen piirissä.

                  (14)

                  Koulutusjärjestelmä ei edistä riittävässä määrin Slovakian sosioekonomista kehitystä, ja sen rahoitus on riittämätöntä kaikilla tasoilla. Polttavimpia haasteita ovat oppimistulosten laatu, romanien osallistuminen osallistavaan yleisopetukseen ja sosioekonomisilta lähtökohdiltaan muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden tehokas integrointi koulutukseen. Koulutustulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa niihin voimakkaasti. Koulunkäynnin keskeyttäminen on vähäistä mutta kasvussa, ja koulunkäynnin keskeyttämisasteessa on suuria alueellisia eroja. Vaikka suunnitteilla on opettajien palkkoja korottaminen vuosittain 6 prosentilla vuoteen 2020 saakka, opettajan ammatin houkuttelevuus on edelleen vähäistä, mikä johtuu osittain ammatillisen peruskoulutuksen ja urakehitysmahdollisuuksien vähäisyydestä. Toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään romanioppilaiden osallistumista osallistavaan yleisopetukseen, ovat jääneet toteutukseltaan erittäin heikoiksi, koska niiden rahoitus ja seuranta on ollut puutteellista eikä opettajille ole annettu riittävää koulutusta kulttuurienvälisistä kysymyksistä.

                  (15)

                  Julkishallinnon rasitteena ovat edelleen tehottomuus ja pullonkaulat, jotka johtuvat ministeriöiden välisestä heikosta yhteistyöstä ja virkamieskunnan vähäisestä poliittisesta neutraaliudesta. Virkamieslain täytäntöönpano on käynnistynyt hitaasti, ja sen vaikutus henkilöstöhallinnon parantumiseen jää nähtäväksi. Unionin varojen hallinnointia haittaavat edelleen heikot hallinnolliset valmiudet ja tehottomuus sekä henkilöstön suuri vaihtuvuus, mikä osittain johtuu poliittisesta syklistä. Tähän ollaan kuitenkin puuttumassa lujittamalla varapääministerin kanslian koordinoivaa roolia. Se toimii täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa jatkuvuutta edistävänä ja institutionaalista asiantuntemusta tarjoavana vakauttavana tekijänä.

                  (16)

                  Pyrittäessä ratkaisemaan Slovakian kilpailukyvyn, kasvun ja työpaikkojen luomisen lisäämiseen liittyviä tärkeimpiä haasteita keskeisessä asemassa ovat ERI-rahastot. Slovakia menetti 26 miljoonaa euroa tutkimukseen ja innovointiin suunnattua rahoitusta vuonna 2017 pääosin valintaperusteiden soveltamiseen ja arvioijien valintaan liittyvien ongelmien vuoksi, mikä vahvistettiin tehdyissä tarkastuksissa. Jos täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ei toteuteta asianmukaisia toimenpiteitä, on olemassa suuri riski, että kohdennetusta rahoituksesta menetetään toinenkin osa. Vaikka valittujen hankkeiden osuus vastaa nyt yli puolta tämänhetkisen ohjelmakauden kokonaismäärärahasta, tuensaajille on käytännön täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien vuoksi suoritettu maksuina vain 11 prosenttia määrärahasta.

                  (17)

                  Julkishallinnon tehottomuus näkyy myös muilla aloilla, kuten energian ja ympäristön aloilla. Kierrätysaste on hyvin alhainen, ja ilman laatu on edelleen verrattain huono. Kestävä metsätalous on kasvava haaste. Energia-ala kärsii ylisääntelystä, ja energiapolitiikka ei täysin vastaa unionin ilmasto- ja energiatavoitteita.

                  (18)

                  Slovakia on edennyt merkittävästi kohti hyvin toimivaa julkisten hankintojen järjestelmää. Käyttöön on pyritty ottamaan laatuun perustuvat hankintasopimuksen tekoperusteet. Sähköisten välineiden käytöstä julkisissa hankintamenettelyissä on määrä tulla pakollista lokakuuhun 2018 mennessä. Kaikille ERI-rahastojen välityksellä rahoitetuille hankkeille on tehty kattavat ennakkotarkastukset, vaikka ne eivät olekaan olleet tehokkuudeltaan optimaalisia. Tyydyttäviin tuloksiin ei kuitenkaan ole vielä päästy sisäisen valvonnan, avoimuuden, digitalisaation, ammattimaistumisen sekä strategisten ja ympäristön kannalta kestävien julkisten hankintojen alalla. Tämä näkyy siinä, että arvion mukaan Slovakiassa on kilpailunvastaisia käytäntöjä hieman enemmän kuin unionissa keskimäärin, vaikka tilanne onkin parantunut jonkin verran. Myös sitoutumisesta korruption torjuntaan on edelleen vain vähäisiä merkkejä. Yli puolet yrityksistä katsoo, että kansallisten viranomaisten hallinnoimissa julkisissa hankinnoissa esiintyy laajaa korruptiota.

                  (19)

                  Slovakian liiketoimintaympäristön laatuun vaikuttavat vahvasti korruptio, monimutkaiset hallinnolliset menettelyt, liiallinen ja nopeasti muuttuva liiketoiminnan sääntely ja useiden sääntelyelinten hallintoon liittyvät huolenaiheet. Slovakia on menettänyt hiukan asemiaan joissakin kansainvälisissä vertailuissa, mutta se on määrittänyt useita toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristön laatua ja vauhdittamaan investointeja. Lisäksi Slovakia on vahvistanut lainsäädännön vaikutusten arviointipuitteitaan ja laajentanut niiden käyttöä viime vuosina. Äskettäin on myös hyväksytty uusi parempaa sääntelyä koskeva strategia RIA 2020, jolla arvioidaan sääntelyn vaikutuksia. Yrityspalvelusektorilla on edelleen merkittäviä sääntelyesteitä. unionin keskiarvoa tiukempia rajoituksia sovelletaan arkkitehteihin, insinööreihin, veroneuvojiin, asianajajiin, patenttiasiamiehiin, kiinteistövälittäjiin ja matkaoppaisiin. Sääntelyesteiden poistamista koskevia suosituksia esitettiin komission 10 päivänä tammikuuta 2017 antamassa tiedonannossa ammattipalvelujen sääntelyn uudistamista koskevista suosituksista. Slovakia ei ole kuitenkaan ilmoittanut edistyneensä näiden rajoitusten poistamisessa.

                  (20)

                  Korruption torjunnan tehostamisessa ei ole kokonaisuudessaan edistytty. Korruption katsotaan olevan edelleen yleistä, ja tällaisia rikkomuksia koskevat syytetoimet ovat harventuneet entisestään. Korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat heikentyneet edelleen tutkivan toimittajan murhan ja hänen lukuisista korkean tason korruptiotapauksista tekemiensä havaintojen jälkeen. Vain erittäin pieni osuus korkean tason tapauksista johtaa syytetoimiin. Poliisin ja yleisten syyttäjien vastuuvelvollisuuden puutetta ei ole ratkaistu, ja tämä hankaloittaa korruption torjuntaa ja arkaluonteisten korruptiotapausten tutkintaa.

                  (21)

                  Slovakian haasteena on edelleen oikeusjärjestelmän tehokkuuden sekä myös sen riippumattomuuden parantaminen, vaikka joitakin tehostamistoimia onkin toteutettu. Huolenaiheena on edelleen oikeuslaitoksen riippumattomuus, mukaan lukien tuomareiden nimitysmenettelyt oikeuslaitoksen kaikilla tasoilla.

                  (22)

                  Vaikka innovoinnin vauhdittaminen voi edistää kilpailukykyä ja helpottaa siirtymistä tietoperustaiseen talouteen, Slovakian innovointivalmiudet ovat yhä vaatimattomat, ja yritysten T&K-intensiteetti on hyvin alhainen (0,40 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016). Vaikka Slovakiassa on runsaasti keskikorkean ja/tai korkean teknologian valmistusteollisuutta, johtavassa asemassa olevat monikansalliset yritykset ovat toistaiseksi osoittaneet vain vähäistä kiinnostusta harjoittaa T&K-toimintaa ja niiden pienten ja keskisuurten yritysten osuus, jotka harjoittavat sisäistä innovointia, oli Slovakiassa vuonna 2016 paljon pienempi (13,9 prosenttia) kuin koko unionissa (28,8 prosenttia).

                  (23)

                  Julkiset investoinnit tutkimukseen ja innovointiin kasvoivat vuosina 2009–2015 voimakkaasti ERI-rahastojen käytön ansiosta. Näiden investointien koko potentiaalia ei ole hyödynnetty Slovakian tutkimusympäristössä vallitsevien tehottomuustekijöiden takia. Vaikka varapääministerin kanslian roolia tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin koordinoinnissa on vahvistettu, alan politiikkatoimien koordinointi on yleisesti ottaen heikkoa. Koska järjestelmä on hajanainen ja sen ohjauskehys heikko ja vastuu jakautuu useille ministeriöille ja täytäntöönpanovirastoille, joiden toiminta on usein huonosti koordinoitua, seurauksena on säännöllisesti uudistusten lykkääntyminen. Toimenpiteet, joilla edistetään tietämyksen siirtoa, lisätään teollisuuden tutkimuskapasiteettia ja parannetaan yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä, etenevät hitaasti.

                  (24)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (25)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta ja kehittääkseen tehokkaamman terveydenhuoltoalan henkilöstöä koskevan strategian;

                  2.

                  lujittaa aktivointitoimenpiteitä ja ammatillisia täydennyskoulutustoimenpiteitä, joihin sisältyvät laadukas kohdennettu koulutus ja yksilölliset palvelut muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille, erityisesti toteuttamalla pitkäaikaistyöttömiä koskevan toimintasuunnitelman; edistää naisten työllisyyttä, erityisesti lisäämällä kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjontaa; parantaa koulutuksen laatua ja osallistavuutta muun muassa lisäämällä romanilasten osallistumista yleiskoulutukseen varhaislapsuudesta lähtien;

                  3.

                  lisää laatuun liittyvien ja elinkaarikustannuksiin perustuvien arviointiperusteiden käyttöä julkisissa hankinnoissa; torjuu korruptiota muun muassa varmistamalla voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja lisäämällä vastuuvelvollisuutta poliisi- ja syyttäjäviranomaisten tasolla; parantaa oikeusjärjestelmän tehokkuutta, erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen nimitysmenettelyjen riippumattomuuden; vähentää julkisen tutkimusjärjestelmän hajanaisuutta ja vauhdittaa yritysten innovointitoimintaa, myös pienten ja keskisuurten yritysten osalta.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVLC 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.