               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 510 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            jolla annetaan neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2021 vakausohjelmasta
            {SWD(2021) 501 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               jolla annetaan neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2021 vakausohjelmasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen
                  2
                aktivoimisesta
                  3
               . Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.
                  4

               (2)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Ranska
                  5
                toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ranska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

               (3)Euroalueen talouspolitiikasta annetun neuvoston suosituksen mukaan finanssipolitiikka olisi pidettävä elvyttävänä kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan, politiikkatoimet olisi räätälöitävä vastaamaan kunkin maan olosuhteita ja niiden olisi oltava oikea-aikaisia, väliaikaisia ja kohdennettuja.
                  6
                Kunhan epidemiologiset ja taloudelliset olosuhteet sen sallivat, hätätilanteen toimenpiteistä olisi luovuttava asteittain ja samalla olisi torjuttava kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia. Olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava uudistuksia, joilla vahvistetaan terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               (4)Komissio antoi 18 päivänä marraskuuta 2020 euroalueen jäsenvaltioiden vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia koskevat lausuntonsa, jotka perustuivat finanssipoliittisten toimenpiteiden laadulliseen arviointiin. Komissio katsoi, että Ranskan alustava talousarviosuunnitelma oli yleisesti ottaen neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksymien finanssipolitiikkaa koskevien suositusten mukainen ja että useimmilla suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä tuettiin taloudellista toimeliaisuutta huomattavan epävarmassa tilanteessa. Näytti kuitenkin siltä, että jotkin toimenpiteet eivät olleet väliaikaisia tai niiden vaikutuksia ei ollut kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä.

               (5)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241
                  7
                tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (6)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  8
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea EU:n kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

               (7)Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.
                  9

               (8)Ranska toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti.

               (9)Vuonna 2020 Ranskan julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 115,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli –6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Ranska on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 17,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Ranskan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 Ranskan julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentynyt riittävän nopeasti. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu.

               (10)Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2021 ja 2022 varovainen. Vakausohjelmassa reaalisen BKT:n kasvun arvioidaan olevan 5 prosenttia vuonna 2021 ja 4 prosenttia vuonna 2022, kun taas komissio arvioi BKT:n kasvun olevan 5,7 prosenttia vuonna 2021 ja 4,2 prosenttia vuonna 2022. Komission arvion suuremmat kasvuluvut johtuvat vuoden 2021 osalta siitä, että se odottaa kotimaisen kysynnän ja nettoviennin vaikuttavan kasvuun enemmän kuin vakausohjelmassa odotetaan. Komissio arvioi erityisesti, että yksityinen kulutus olisi vähemmän dynaamista, kun taas investointien ja viennin odotetaan kasvavan nopeammin kuin vakausohjelman makrotalouden skenaariossa. Vuoden 2022 suuremmat kasvuluvut johtuvat pääasiassa siitä, että komissio odottaa nettoviennin vaikuttavan kasvuun enemmän kuin vakausohjelmassa odotetaan, kun taas kotimaisen kokonaiskysynnän odotetaan vaikuttavan kasvuun pitkälti samalla tavoin kuin vakausohjelmassa.

               (11)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, heikkenee 9,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvaa 117,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna –6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

               (12)Ranska on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius.  Ranskan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä ja vuotta 2022 koskevista ilmoitetuista päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat pääasiassa tuotantoverojen pysyvästä alentamisesta ja virkamiesten palkkojen noususta lähinnä terveydenhuoltojärjestelmässä, sekä pääomansiirroista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin ⅒ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.

               (13)Vuoden 2021 vakausohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2021 ja 0,9 prosenttia vuonna 2022. Komission kevään talousennusteessa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden mukaan avustukset ovat BKT:hen suhteutettuna 0,8 prosenttia vuonna 2021 ja 0,4 prosenttia vuonna 2022.

               (14)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava
                  10
                ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

               Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

               Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

               Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

               Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

               (15)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan Ranskan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 5,3 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 116,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Velan kehitysarvio vastaa komission kevään 2021 talousennustetta, mutta julkisen talouden alijäämä arvioidaan suuremmaksi kuin komission ennusteessa Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komissio odottaa alijäämän olevan vuonna 2021 pienempi ja ohjelmassa odotetaan makrotalouden skenaarion odotetaan olevan hieman vähemmän suotuisa.

               Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan neutraali
                  11
               . Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pienenevän 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  12
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               (16)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

               (17)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu BKT:hen suhteutettuna niin, että sen on 4,4 prosenttia vuonna 2023, 3,9 prosenttia vuonna 2024, 3,5 prosenttia vuonna 2025 ja 3,2 prosenttia vuonna 2026. Näin ollen ennakoidaan, että vuonna 2027 julkisen talouden alijäämä ei enää ylitä 3:a prosenttia suhteessa BKT:hen, vaan on silloin 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelma ei sisällä tietoja, joiden avulla voitaisiin arvioida EU:n rahoittamien menojen sekä kansallisesti rahoitettujen investointien ja kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen vaikutusta finanssipolitiikan kokonaisviritykseen.

               Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 2¼ prosenttia
                  13
               . Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ranskan talouden potentiaalista kasvua.

               (18)Julkisen talouden velan ennakoidaan kasvavan BKT:hen suhteutettuna 117,2 prosenttiin vuonna 2023, 118,0 prosenttiin vuonna 2024 ja 118,3 prosenttiin vuonna 2025, ja supistuvan sen jälkeen 118,2 prosenttiin vuonna 2026 ja 117,7 prosenttiin vuonna 2027. Koska suuren velkasuhteen ennustetaan supistuvan ajan myötä vain vähitellen, Ranskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä suuria.
                  14

               (19)Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena. Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on vähentynyt riittävästi.

               Neuvosto on arvioinut Ranskan vuoden 2021 vakausohjelman ja toimenpiteet, joita Ranska on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

               SUOSITTAA, ETTÄ RANSKA

               1.rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, harjoittaen samalla maltillista finanssipolitiikkaa; jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja;

               2.harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

               3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, joilla erityisesti tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Lausekkeella helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa.

                     (3)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Ranskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 62).

                     (6)

                        Odottaa neuvoston lopullista hyväksyntää Eurooppa-neuvoston annettua hyväksyntänsä. Euroryhmässä 16 päivänä joulukuuta 2020 sovittu teksti on saatavilla osoitteessa https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/fi/pdf

                     (7)

                     EUVL
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

                     (11)

                        Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

                     (12)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (13)

                        Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (14)

                        Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Tilastoliite, jossa esitetään taustatietoja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmien arviointia varten.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 503 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            jolla annetaan neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta
            {SWD(2021) 501 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               jolla annetaan neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen
                  2
                aktivoimisesta
                  3
               . Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.
                  4

               (2)Neuvosto suositti 20. heinäkuuta 2020, että Tšekki
                  5
                toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tšekki harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

               (3)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241
                  6
                tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (4)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  7
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea EU:n kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

               (5)Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.
                  8

               (6)Tšekki toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti.

               (7)Vuonna 2020 Tšekin julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 38,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli –6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Tšekki on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Tšekin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

               (8)Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2021 realistinen ja vuonna 2022 varovainen. Komission ennuste on reaalisen BKT:n kasvun tapauksessa hieman optimistisempi vuoden 2021 osalta (3,4 prosenttia verrattuna lähentymisohjelmassa ennakoituun 3,1 prosenttiin) ja optimistisempi vuoden 2022 osalta (4,4 prosenttia verrattuna lähentymisohjelmassa ennakoituun 3,7 prosenttiin), sillä komissio odottaa yksityisen kulutuksen kasvavan vuonna 2021 enemmän ja kiinteän pääoman bruttomuodostuksen olevan vuonna 2022 suurempi kuin lähentymisohjelmassa.

               (9)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 8,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvaa 44,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna –9,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

               (10)Tšekki on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Tšekin vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne sisältävät pääasiassa henkilökohtaisesta tuloverosta saatavien tulojen vähennyksiä, joiden vaikutus on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (11)Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,3 prosenttia vuonna 2021, 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään talousennusteessa esitetyt julkisen talouden kehitysarviot sisältävät nämä avustukset.

               (12)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava
                  9
                ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

               Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

               Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

               Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

               Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

               (13)Vuoden 2021 vakausohjelmassa Tšekin julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 pääasiassa vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjen väliaikaisten tukitoimenpiteiden päättymisen ja talouden elpymisen seurauksena. Julkisen talouden velan ennakoidaan kasvavan 48,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

               Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan –0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  10
               . Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  11
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

               (14)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

               (15)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 5,4 prosentista 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämän ei ennakoida palaavan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana.

               Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin +1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pienenevän 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  12
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 4¼ prosenttia
                  13
               . Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tšekin talouden potentiaalista kasvua.

               (16)Lähentymisohjelmassa julkisen velan ennakoidaan kasvavan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 51,5 prosentista 54,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria.
                  14

               (17)Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on vähentynyt riittävästi.

               Neuvosto on arvioinut Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Tšekki on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

               SUOSITTAA, ETTÄ TŠEKKI

               1.varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja;

               2.harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

               3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, joilla erityisesti tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Lausekkeella helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa.

                     (3)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tšekin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto, EUVL C 282, 26.8.2020, s. 15.

                     (6)

                     EUVL
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

                     (10)

                        Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

                     (11)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (12)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (13)

                        Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (14)

                        Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Tilastoliite, jossa esitetään taustatietoja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmien arviointia varten.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            jolla annetaan neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta
            {SWD(2021) 501 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               jolla annetaan neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen
                  2
                yleisen poikkeuslausekkeen
                  3
                aktivoimisesta. Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.
                  4

               (2)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Tanska
                  5
                toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tanska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

               (3)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241
                  6
                tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (4)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  7
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea EU:n kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

               (5)Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.
                  8

               (6)Tanska toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti.

               (7)Vuonna 2020 Tanskan julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 42,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Tanska on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 28,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Tanskan julkisen talouden tilannetta, sillä sen julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä on noudatettu.

               (8)Lähentymisohjelmaan sisältyvien julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2021 varovainen ja vuonna 2022 realistinen. Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022. Komission kevään 2021 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 2,9 prosenttia vuonna 2021 ja 3,5 prosenttia vuonna 2022. Suurimmat erot liittyvät oletuksiin, jotka koskevat covid-19-pandemian ja siihen liittyvien rajoitusten kehittymistä vuonna 2021.

               (9)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli –1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa –3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka supistuu 40,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna –3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Komission kevään 2021 talousennusteessa alijäämän odotetaan olevan vuonna 2021 pienempi, mikä johtuu vahvemmasta makrotalouden skenaariosta ja eläkerahastojen tuottoveroja koskevista optimistisemmista tuloennusteista.

               (10)Tanska on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Tanskan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä.

               (11)Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,2 prosenttia vuonna 2021, 0,2 prosenttia vuonna 2022, 0,1 prosenttia vuonna 2023, 0,1 prosenttia vuonna 2024 ja 0,03 prosenttia vuonna 2025. Komission kevään talousennusteessa esitetyt julkisen talouden kehitysarviot sisältävät nämä avustukset.

               (12)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava
                  9
                ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

               Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

               Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

               Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

               Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

               (13)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Tanskan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 0,9 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan kasvavan 41,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

               Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan +1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.
                  10
                Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pysyvän muuttumattomina. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.
                  11
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               (14)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

               (15)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 0,7 prosentista 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2025 julkisessa taloudessa saavutetaan tasapaino.

               Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  12
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

               Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 3½ prosenttia
                  13
               . Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tanskan talouden potentiaalista kasvua.

               (16)Lähentymisohjelmassa julkisen talouden velan ennakoidaan pienenevän vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 41,6 prosentista 41,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tanskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä.
                  14

               (17)Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on vähentynyt riittävästi.

               Neuvosto on arvioinut Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Tanska on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

               SUOSITTAA, ETTÄ TANSKA

               1.varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja;

               2.harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

               3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, joilla erityisesti tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (3)

                        Lausekkeella helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tanskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 22).

                     (6)

                     EUVL
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

                     (10)

                        Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

                     (11)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (12)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (13)

                        Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (14)

                        Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Tilastoliite, jossa esitetään taustatietoja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmien arviointia varten.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen muuttamiseksi

               PERUSTELUT

               Tämä suositus koskee päätöstä, jolla komissiolle annetaan lupa osallistua unionin puolesta kansainvälisen kaakaosopimuksen
                  1
                osittaista uudelleentarkastelua koskeviin neuvotteluihin. Kansainvälinen kaakaoneuvosto, jäljempänä ’kaakaoneuvosto’, päätti käynnistää nämä neuvottelut Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ohjauksessa.

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen uudelleentarkastelu

                  Euroopan unioni on kansainvälisen kaakaosopimuksen
                     2
                  , jäljempänä ’sopimus’, osapuoli.

                  Sopimuksen tarkoituksena on varmistaa tiiviimpi kansainvälinen yhteistyö kaakaoon suoraan tai välillisesti liittyvissä asioissa maailmassa ja toimia kaakaosta käytävien hallitustenvälisten neuvottelujen foorumina, jotta parannettaisiin maailman kaakaotaloutta, helpotettaisiin kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman kaakaomarkkinoista ja lisättäisiin kaakaon kysyntää.

                  Sopimus tuli voimaan väliaikaisesti 1. lokakuuta 2012 kymmenen vuoden ajanjaksoksi, joka päättyy 30. syyskuuta 2022.

                  Sopimuksen 7 artiklan mukaan kaakaoneuvosto on elin, joka vastaa kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Sopimuksen 12 artiklassa määrätään, että kaakaoneuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, päätökset tehdään määräenemmistöllä.

                  Sopimuksen 10 artiklan mukaan kansainvälisen kaakaojärjestön, jäljempänä ’järjestö’, jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella järjestön jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti. Sopimus ja erityisesti äänten jakautuminen jäsenten kesken määrittävät myös jäsenen maksuosuuden. Tällä hetkellä unioni on selvästi suurin järjestön rahoittaja.

                  Kaakaoneuvosto aloitti neuvottelut voidakseen päättää sopimuksen voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta ennen nykyisen voimassaolon päättymistä. Neuvottelut ovat sopiva tilaisuus tarkastella sopimusta osittain ja keskittyä erityisesti sen nykyaikaistamiseen ja yksinkertaistamiseen.

                  Komission suuntaviivat muutosten suosittamisesta esitetään liitteessä.

                  Sopimuksen uudistaminen on selkeästi unionin etujen mukaista, sillä sopimusta voidaan mukauttaa aiempaa enemmän käytäntöihin, joita unioni noudattaa muissa kansainvälisissä tuotelautakunnissa, ja kehitykseen maailman kaakaomarkkinoilla vuodesta 2010. Tätä on hahmoteltu säännöllisesti kaakaoneuvoston viimeisimmissä kokouksissa vuosina 2019–2020, joihin myös EU:n jäsenvaltiot ovat osallistuneet.

                  Sopimuksen 1 artiklassa esitettyä sopimuksen yleistavoitetta ei ole tarkoitus muuttaa.

                  Tarkistettuun sopimukseen ehdotetaan seuraavia kahta keskeistä muutosta:

               ·varmistetaan, että jäsenet tekevät kaikkensa kestävän kaakaotalouden saavuttamiseksi ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet, jotka sisältyvät muun muassa New Yorkissa vuonna 2015 hyväksyttyyn Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaan

               ·sovitaan, että tarkistettu sopimus pysyy voimassa, kunnes neuvosto irtisanoo sen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 kohdassa määrätään luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi ja – suunnitellun sopimuksen alasta riippuen – unionin neuvottelijan tai neuvotteluryhmän johtajan nimeämisestä. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdassa määrätään, että neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

                  Suunnitelluilla neuvotteluohjeilla pyritään antamaan neuvottelijalle unionin puolesta keinot saavuttaa 1 kohdassa vahvistetut tavoitteet. Ne esitetään liitteessä.

                  Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               Päätelmät

                  Ehdotetun päätöksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Unioni on sopimuksen osapuoli, ja sitä edustaa kaakaoneuvostossa komissio. Jäsenvaltiot eivät ole sopimuksen erillinen osapuoli. Unionin neuvottelut sopimuksen osittaisesta uudelleentarkastelusta kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               Suhteellisuusperiaate

                  Sopimuksen uudelleentarkastelu sen nykyaikaistamiseksi on unionin edun mukaista. EU:n osallistuminen järjestöön hyödyttää tällä hetkellä sekä unionia että järjestön muita jäseniä. Sopimuksen nykyaikaistamisen odotetaan herättävän enemmän kiinnostusta järjestöä kohtaan, mikä voi houkutella uusia jäseniä ja lisätä sen työn merkitystä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Sidosryhmien kuuleminen

                  Unioni on sopimuksen osapuoli, ja EU:n kaakaoala ja useimmat EU:n jäsenvaltiot ovat yleisesti kannattaneet sen jäsenyyttä vuodesta 2010. Sidosryhmien kuulemista ei pidetä välttämättömänä, koska kyseessä on yksinomaan unionin jäsenyyden jatkaminen järjestössä, vaikkakin säännöin, jotka on saatettu muiden sellaisten kansainvälisten perushyödyketoimielinten sääntöjen mukaisiksi, joissa EU on jäsenenä.

               Vaikutustenarviointi

                  Täysimääräinen vaikutustenarviointi ei ole tarpeen, koska toimenpiteellä ei todennäköisesti ole merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Sopimuksen onnistunut muuttaminen johtaisi hallinnon uudistamiseen, jota pidetään tärkeimpänä lähtökohtana sopimuksen nykyaikaistamiselle. Tämän odotetaan myös lisäävän jäsenten aktiivisuutta järjestön toiminnassa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Neuvottelujen aloittamisen ei katsota vaikuttavan talousarvioon.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen muuttamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti

               sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on osapuolena vuoden 2010 kansainvälisessä kaakaosopimuksessa
                  3
               , jäljempänä ’sopimus’, ja jäsenenä kansainvälisessä kaakaojärjestössä
                  4
               , jäljempänä ’järjestö’.

               (2)Sopimuksen 7 artiklan mukaan kansainvälinen kaakaoneuvosto, jäljempänä ’kaakaoneuvosto’, hoitaa tai huolehtii kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Sopimuksen 12 artiklan mukaan kaakaoneuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, päätökset tehdään määräenemmistöllä.

               (3)Sopimuksen 10 artiklan mukaan järjestön jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä kaakaoneuvostossa. Jokaisella jäsenellä on tietty äänimäärä, joka tarkistetaan vuosittain sopimuksen 10 artiklassa määrättyjen perusteiden mukaisesti.

               (4)On unionin etujen mukaista osallistua kansainväliseen kaakaoalaa koskevaan sopimukseen, kun otetaan huomioon kyseisen alan merkitys useille jäsenvaltioille ja Euroopan kaakaoalan taloudelle.

               (5)Tekninen työryhmä, joka koostuu sekä tuottaja- että viejämaita edustavista järjestön jäsenistä, on tehnyt merkittävästi työtä esittääkseen konkreettisia ehdotuksia sopimuksen muuttamiseksi. Kaikkia jäseniä pyydettiin tekemään ehdotuksia tämän teknisen analyysin käynnistämiseksi. EU teki oman osansa tästä teknisestä työstä. Kaakaoneuvoston on aloitettava neuvottelut sopimuksen osittaisesta tarkistamisesta hyvissä ajoin ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ohjauksessa. Kaikista sopimuksen uudelleentarkastelun kohteena olevista aloista on käytävä viralliset neuvottelut. Neuvottelut on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2022, jolloin nykyisen sopimuksen voimassaolo päättyy.

               (6)Kaikki näissä neuvotteluissa sovitut muutokset olisi hyväksyttävä sopimuksen 63 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Mainitun artiklan mukaan kaakaoneuvosto voi antaa yksimielisesti, ja jos yksimielisyyttä ei saavuteta, määräenemmistöllä sopimuksen osapuolille suosituksen sopimuksen muuttamisesta. Muutos tulee voimaan sopimuksen 63 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa edellytetään, että tietty prosenttiosuus sopimuspuolista ilmoittaa hyväksyvänsä muutoksen. Unionin, joka on järjestön jäsen ja sopimuksen osapuoli, olisi sopimuksen 4 artiklan mukaisesti voitava osallistua neuvotteluihin sopimuksen institutionaalisen kehyksen muuttamiseksi.

               (7)Sen vuoksi on aiheellista, että komissio valtuutetaan osallistumaan neuvotteluihin osittaisesta uudelleentarkastelusta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen muuttamisesta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään perushyödyketyöryhmää kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Yhdistyneet kansakunnat, sopimussarja,
                  osa 2871
                  , s. 3.

                     (2)

                        Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011, vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 259, 4.10.2011, s. 7).

                     (3)

                        Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011, vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 259, 4.10.2011, s. 7).

                     (4)

                        Perustettu vuoden 1972 kaakaosopimuksella (Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 882, s. 67).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus: Neuvoston päätös
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen muuttamiseksi

               LIITE

               1.Yleiset neuvotteluohjeet

               Ehdotetut muutokset

               Kansainvälisen kaakaosopimuksen uudelleentarkastelua vuosina 2019–2020 käsittelevän työryhmän laatimat suositukset vuonna 2010 tehdyn kansainvälisen kaakaosopimuksen muuttamiseksi ovat tervetulleita, koska ne ovat EU:n kansainvälisissä perushyödyketoimielimissä esittämien tavoitteiden mukaisia.

               Neuvotteluohjeet

               Ehdotettujen muutosten mukaisesti olisi sovellettava seuraavia yleisiä neuvotteluohjeita.

               (1)Sopimuksen 1 artiklassa esitetty yleinen tavoite ei muutu.

               (2)Kansainvälinen kaakaosopimus olisi laadittava kokonaisvaltaisten kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti kestävän kaakaotalouden saavuttamiseksi. Tämä edellyttää seuraavia seikkoja:

               ·huomioidaan kestävän kehityksen periaatteet, jotka sisältyvät muun muassa New Yorkissa vuonna 2015 hyväksyttyyn Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaan;

               ·otetaan huomioon Pariisin ilmastosopimus ja sen osapuolten kansallisesti määritellyt panokset;

               ·pyritään varmistamaan kaakaontuotannon taloudellinen kestävyys varmistamalla kaakaontuottajille toimeentulo, joka mahdollistaa kohtuulliset tulot ja ihmisarvoisen elämän;

               ·pyritään varmistamaan, että kaakaontuotanto on ympäristön kannalta kestävää, ehkäisemällä tai pysäyttämällä metsäkato ja luonnonvarojen laadun heikkeneminen;

               ·pyritään varmistamaan kaakaontuotannon sosiaalinen kestävyys varmistamalla ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja pyrkimällä lapsityövoiman käytön lopettamiseen kokonaan;

               ·sovelletaan kestävän kehityksen periaatteita kaikissa muissa osissa arvoketjua.

               (3)Kansainvälinen kaakaosopimus on voimassa, kunnes jäsenet irtisanovat sopimuksen.

               Yksityiskohtaiset neuvotteluohjeet

               Johdanto-osa: mahdollisesti muutettava

               Johdanto-osaan voitaisiin sisällyttää viittaus kohtuullisten tulojen lisäksi myös toimeentuloon.

               1 artiklan j alakohta mahdollisesti muutettava

               Riittäviä tuloja koskevan viittauksen sijasta viitataan kohtuullisiin tuloihin, jotta teksti on johdonmukainen 2 artiklan 21 kohdassa olevan määritelmän kanssa.

               16 artiklan 3 kohta: poistettava

               maininta, jonka mukaan toimitusjohtajan tehtävä on vuorotellen viejäjäsenmaasta ja tuojajäsenmaasta tulevalla ehdokkaalla.

               36 artikla: mahdollisesti muutettava

               maininta, jonka mukaan kansainvälinen kaakaoneuvosto voi ehdottaa suosituksia siitä, miten markkinahäiriöstä alkutuottajille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia voidaan lieventää, jos tällaista markkinahäiriötä ennustetaan, mutta nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa estää kilpailua.

               42 artikla: mahdollisesti muutettava

               Maininta sitoutumisesta elintason ja työolojen parantamiseen on suotavaa. Artiklaan voitaisiin lisätä täsmällisempi maininta sitoutumisesta lapsityövoiman käytön torjuntaan.

               43 artikla: mahdollisesti muutettava

               Artiklaan voitaisiin lisätä täsmällisempi maininta sitoutumisesta metsäkadon, metsien tilan heikkenemisen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisiä periaatteita sekä Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027 koskevan Euroopan unionin ja Färsaarten välisen sopimuksen tekemiseksi

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

                  Tällä suosituksella Euroopan komissio suosittaa, että Euroopan unionin neuvosto antaa luvan aloittaa Euroopan unionin ja Färsaarten välillä neuvottelut sopimuksesta, joka koskee Färsaarten osallistumista mihin tahansa unionin ohjelmaan ja Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027.

               2.SUHTEET FÄRSAARIIN

                  EU:n ja Färsaarten viralliset suhteet perustuvat tällä hetkellä erillisiin kahdenvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat kalastusta (1980), tavarakauppaa (1997) ja Färsaarten osallistumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan (vuosina 2010 ja 2014 niin, että molempien sopimuksien kesto on rajattu kunkin unionin puiteohjelman kestoon). Färsaaret assosioitui virallisesti seitsemänteen puiteohjelmaan vuonna 2010, ja useat eurooppalaiset hankkeet osoittavat, että Färsaarten tutkijat ja laitokset ovat aktiivisesti mukana esimerkiksi ympäristön, valtamerien, ilmastonmuutoksen, ekosysteemien ja kalastuksenhoidon aloilla. Färsaarten assosioituminen kahdeksanteen puiteohjelmaan (Horisontti 2020) antoi vuodesta 2014 lähtien Färsaarten tutkijoille, tutkimuslaitoksille ja yrityksille täydet mahdollisuudet saada unionin rahoitusta ja osallistua tutkimus- ja innovointiyhteistyöhön tasavertaisesti jäsenvaltioiden ja muiden Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden oikeussubjektien kanssa. Osallistumisesta on tullut erittäin tärkeä Färsaarten tutkimusyhteisölle, ja se on tärkeä uusi ja menestyksekäs pilari Färsaarten ja EU:n välisissä suhteissa. Koska assosiaatiosopimukset unionin puiteohjelmaan rajoittuvat ajallisesti kunkin seuraavan EU:n ohjelman kestoon, tällä hetkellä ei ole olemassa kansainvälistä sopimusta, jolla säänneltäisiin Färsaarten oikeussubjektien osallistumista Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan tai edistettäisiin tiede-, tutkimus- ja innovointiyhteistyötä EU:n ja Färsaarten tutkimusyhteisöjen välillä.

               3.TAUSTAA – SOPIMUS FÄRSAARTEN OSALLISTUMISESTA MIHIN TAHANSA UNIONIN OHJELMAAN JA OHJELMAKOHTAISET MÄÄRÄYKSET

                  Färsaaret ilmaisi aiekirjeellään 14. toukokuuta 2020 virallisen kiinnostuksensa assosioitua Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan. Horisontti Eurooppa -asetuksen [16] artiklan 1 kohdan d alakohdassa, joka koskee kolmansien maiden assosioitumista ohjelmaan, säädetään, että kolmannet maat ja muut alueet osallistuvat ohjelmaan kolmannen maan osallistumista unionin ohjelmiin koskevan sopimuksen perusteella. Färsaaret täyttää Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistetut kolmansien maiden assosioitumista Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan koskevat kriteerit erityisesti siksi, että sillä on hyvät valmiudet tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla, se on sitoutunut demokraattisilla instituutioilla tuettuun sääntöihin perustuvaan avoimeen markkinatalouteen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ja se edistää aktiivisesti kansalaisten taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin parantamiseen tähtääviä politiikkoja.

                  Jotta voidaan varmistaa Färsaarten jatkuva assosioituminen EU:n T&I-puiteohjelmiin ja luoda yleiset puitteet Färsaarten osallistumiselle mihin tahansa unionin ohjelmaan, suositellaan, että annetaan lupa aloittaa neuvottelut sopimuksesta, jonka sisältö on seuraavanlainen:

               ·unionin ohjelmiin osallistumista koskevat yleiset periaatteet, mukaan lukien kolmannen maan rahoitusosuudet;

               ·ohjelmakohtaiset ehdot ja edellytykset, jotka koskevat Färsaarten assosioitumista Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan, siinä vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

                  Ehdotetussa sopimuksessa vahvistetaan yleiset edellytykset, joita sovelletaan mahdolliseen osallistumiseen muihin unionin ohjelmiin ja joita täydennetään ohjelmakohtaisilla ehdoilla ja edellytyksillä sopimukseen liitettävillä pöytäkirjoilla, joista voidaan neuvotella tulevaisuudessa, jos molemmat osapuolet katsovat sen yhteisen etunsa mukaiseksi.

                  Färsaarten assosioitumista Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan koskevissa ohjelmakohtaisissa ehdoissa ja edellytyksissä olisi määrättävä assosioitumisesta ohjelman kaikkiin osiin, lukuun ottamatta [Euroopan puolustusrahaston perustamisesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella.../.../EU] perustettua puolustusalan tutkimuksen erityisohjelmaa. Näin varmistetaan, että aiempi täysi assosioituminen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ja sitä edeltäneeseen seitsemänteen puiteohjelmaan (Färsaaret on ollut täysin assosioitunut tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan vuodesta 2010) jatkuu. Färsaarten T&I-järjestelmän rakenteen ja laajuuden vuoksi osallistuminen ensimmäisen ja kolmannen pilarin yhden edunsaajan välineisiin (lähinnä pk-yrityksille tarkoitettuun välineeseen) on ollut vähäistä, ja merkittävä osa EU:n rahoitusosuudesta käytettiin edellisen puiteohjelman yhteistyötoimiin. Osallistumisen on arvioitu hyödyttävän molempia osapuolia, ja se on tuottanut erityistä lisäarvoa ympäristön, terveyden ja elintarvikkeiden sekä valtameritutkimuksen kaltaisilla aihealueilla. Färsaaret on ollut viimeisimmissä puiteohjelmissa selkeästi nettomaksaja. Ehdotetussa sopimuksessa vahvistetaan Färsaarten rahoitusosuutta koskevat oikeudenmukaiset ja tasapainoiset ehdot. Sopimus perustuu myös Horisontti 2020 -puiteohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja sisältää aiemman assosiaatiosopimuksen tapaan vastavuoroisuuslausekkeen, jolla varmistetaan, että unioniin sijoittautuneilla tutkijoilla ja oikeussubjekteilla on Färsaarten kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen edellytysten mukaisesti mahdollisuuksien mukaan mahdollisuus osallistua Färsaarten tutkimus- ja innovointiohjelmiin, jotka vastaavat Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaa.

               4.OIKEUSPERUSTA

                  Suositellun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisiä periaatteita sekä Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027 koskevan Euroopan unionin ja Färsaarten välisen sopimuksen tekemiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisiä periaatteita sekä Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027 koskevan Euroopan unionin ja Färsaarten välisen sopimuksen tekemiseksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan komissiolle annetaan lupa neuvotella unionin puolesta Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisiä periaatteita sekä Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027 koskevasta sopimuksesta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua erityiskomiteaa] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Euroopan komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            LIITE
            asiakirjaan
            SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisiä periaatteita sekä Färsaarten assosioitumista unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027 koskevan Euroopan unionin ja Färsaarten välisen sopimuksen tekemiseksi

               LIITE

               OHJEET SOPIMUKSEN NEUVOTTELEMISEKSI Euroopan unionin ja Färsaarten välillä Färsaarten unionin ohjelmiin osallistumisen yleisistä periaatteista sekä Färsaarten assosioitumisesta unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosina 2021–2027

               1.Sopimuksessa olisi määrättävä Färsaarten osallistumista unionin ohjelmiin koskevista ehdoista ja edellytyksistä. Sopimuksella

               (a)varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

               (b)vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa, ja ohjelmien hallintokustannukset. Nämä rahoitusosuudet ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja;

               (c)ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;

               (d)taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

               2.Unionin ohjelmiin osallistumista koskevat yleiset periaatteet olisi vahvistettava tässä sopimuksessa. Sopimuksessa olisi määrättävä, että Färsaarten mahdollinen tuleva assosioituminen unionin muihin ohjelmiin olisi tehtävä tähän sopimukseen liitettävien pöytäkirjojen muodossa. Sopimuksen nojalla perustetun elimen olisi hyväksyttävä tällaiset pöytäkirjat.

               3.Edellyttäen, että [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”] tulee voimaan, sopimuksessa olisi määrättävä ehdoista ja edellytyksistä, jotka koskevat Färsaarten osallistumista tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman (2021–2027) kaikkiin osiin ja jotka pannaan täytäntöön [tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta tehdyllä päätöksellä.../...] perustetun erityisohjelman kautta ja osallistumalla Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) rahoitukseen. Ehtojen ja edellytysten olisi oltava [tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, siihen osallistumista ja sen tulosten levittämistä koskevista säännöistä [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta [päivämäärä] tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen XXX] ja muiden ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien sääntöjen mukaisia.

               4.Sopimuksessa olisi määritettävä Färsaarten unionin yleiseen talousarvioon maksaman taloudellisen korvauksen taso.

               5.Sopimuksessa olisi määrättävä Färsaarten tarkkailijan asemasta Horisontti Eurooppa -ohjelmakomiteassa.

               6.Sopimuksessa olisi määrättävä vastavuoroisuuslausekkeesta, jolla varmistetaan unioniin sijoittautuneiden oikeussubjektien vastavuoroinen osallistuminen Färsaarten vastaaviin ohjelmiin mahdollisuuksien mukaan.

               7.Sopimuksessa olisi vahvistettava unionin rahoituksen moitteetonta varainhoitoa koskevat säännöt. Sopimuksessa olisi erityisesti määrättävä unionin taloudellisten etujen riittävästä suojaamisesta, mukaan lukien sääntöjenvastaisuuksien, myös petosten, ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen, hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä sekä tarvittaessa hallinnollisten seuraamusten määrääminen ja varojen takaisinperintä. Euroopan komissio (OLAF) voi suorittaa hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, ja Euroopan syyttäjänvirasto voi tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia ja nostaa niistä syytteen.

               8.Komission olisi neuvottelujen aikana arvioitava mahdollisuutta sisällyttää sopimukseen väliaikaista soveltamista koskeva lauseke.

               9.Sopimuksen olisi oltava johdonmukainen asiaan liittyvien EU:n politiikkojen ja tavoitteiden kanssa.