title: Neuvoston suositus, annettu 26 päivänä marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

text:
               10.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 444/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 26 päivänä marraskuuta 2018,
      korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä
      (2018/C 444/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Oppimiseen liittyvä liikkuvuus kasvattaa tietoja, taitoja, osaamista ja kokemuksia, mukaan lukien henkilökohtaiset ja sosiaaliset taidot ja kulttuurinen tietoisuus, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä aktiiviselle osallistumiselle yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla sekä eurooppalaisen identiteetin edistämisessä.

                  (2)

                  Euroopan komissio esitti tiedonannossaan eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla (1) vision eurooppalaisen koulutusalueen luomisesta vuoteen 2025 mennessä. Vision tavoitteena on koulutusalue, jossa valtioiden rajat eivät haittaa oppimista, opiskelua ja tutkimusta. Siihen pyritään muun muassa poistamalla tutkintojen tunnustamisen esteitä sekä koulujen että korkea-asteen koulutuksen tasolla.

                  (3)

                  Eurooppa-neuvoston 14 päivänä joulukuuta 2017 hyväksymissä päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota kutakin oman toimivaltansa mukaisesti työhön, jonka tavoitteena on ”korkea-asteen ja toisen asteen tutkintojen […] vastavuoroista tunnustamista koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistäminen” (2).

                  (4)

                  Euroopan neuvoston ja Unescon vuonna 1997 laatimassa yleissopimuksessa korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella (Lissabonin yleissopimus) ja sen liiteasiakirjoissa luodaan oikeudellinen kehys korkea-asteen koulutuksen ja korkea-asteen koulutukseen oikeuttavien toisen asteen koulutuksen tutkintojen tunnustamiselle.

                  (5)

                  Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen opetusministerit sitoutuivat vertailukelpoisten akateemisten tutkintojen automaattisen tunnustamisen pitkän aikavälin tavoitteeseen vuoden 2012 Bukarestin julkilausumassa. Edistystä on tapahtunut muun muassa automaattista tunnustamista käsittelevän pilottiryhmän avulla, mutta tavoitetta ei ole vielä saavutettu.

                  (6)

                  Jäsenvaltioiden ammatillisesta koulutuksesta vastaavat ministerit sitoutuivat vuonna 2002 yhteistyön tiivistämiseen tähtäävään Kööpenhaminan prosessiin, jolla edistetään tutkintojen ja osaamisen tunnustamista.

                  (7)

                  Erityisesti laadunvarmistuksella on keskeinen rooli läpinäkyvyyden lisäämisessä ja tätä kautta keskinäisen luottamuksen rakentamisessa. Sen vuoksi on tärkeää tukeutua siihen työhön, joka on jo tehty eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden ja ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen puitteissa, sekä määritellä vastaavuudet elinikäistä oppimista edistävän eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kanssa.

                  (8)

                  Jotta voitaisiin edistää oppimistulosten tunnustamista kansallisessa lainsäädännössä, myös liikkuvuus huomioon ottaen, työtä eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän toteuttamiseksi tulee jatkaa.

                  (9)

                  Neuvoston 22 päivänä toukokuuta 2017 antamassa suosituksessa eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi (3) pyritään lisäämään tutkintojen läpinäkyvyyttä, vertailukelpoisuutta ja siirrettävyyttä ja siten helpottamaan niiden tunnustamista.

                  (10)

                  Euroopan parlamentti pyysi 20 päivänä huhtikuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamisesta EU:ta ja jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimia akateemisten tutkintojen tunnustamisen tehostamiseksi ja niiden yhdenmukaistamisen parantamiseksi (4).

                  (11)

                  Yhä globalisoituneemmassa toimintaympäristössä on tärkeää, että opiskelijat voivat hyödyntää kaikkia oppimismahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla kaikkialla Euroopassa. Jotta tämä onnistuisi, yhden jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämän tutkinnon olisi oltava pätevä toisissa jäsenvaltioissa jatkokoulutukseen pääsyä varten. Tämä koskee myös kolmansien maiden kansalaisia, joilla on jossakin jäsenvaltiossa suoritettu tutkinto heidän siirtyessään toiseen jäsenvaltioon. Tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen tunnustamisen puuttuminen haittaa liikkuvuutta. Unionin laajuisesti sovellettava automaattista tunnustamista koskeva toimintamalli antaa tarvittavan selkeyden ja johdonmukaisuuden jäljellä olevien esteiden voittamiseksi.

                  (12)

                  Korkeakoulutuksessa tunnustamismenettelyt ovat usein liian monimutkaisia tai kalliita ja liian monien liikkuvien opiskelijoiden saavuttamat oppimistulokset jäävät vaille täyttä tunnustamista. Useat jäsenvaltiot ovat kuitenkin edistyneet automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa, muun muassa allekirjoittamalla alueellisia sopimuksia. Nämä aloitteet voisivat toimia mallina unionin laajuisen järjestelmän luomiselle.

                  (13)

                  Toisen asteen tutkinnon suorittaneet, joilla on tutkintonsa perusteella pääsy korkeakoulutukseen yhdessä jäsenvaltiossa, eivät useinkaan voi olla varmoja toisen jäsenvaltion korkeakouluopetukseen pääsystä. Jotkin jäsenvaltiot eivät esimerkiksi tunnusta tutkintoja, jotka mahdollistavat toisen asteen ammatillisen koulutuksen tutkinnon suorittaneille pääsyn korkeakoulutukseen muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi, vaikka lyhyemmät opintojaksot ulkomailla eivät välttämättä aiheuta ongelmia tunnustamisen suhteen, kolmesta kuukaudesta vuoteen kestäviin jaksoihin liittyy edelleen merkittäviä epävarmuustekijöitä.

                  (14)

                  Vaiheittainen menettelytapa tukee jäsenvaltioita sellaisten edellytysten luomisessa, jotka mahdollistavat automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen. Tämä menettelytapa perustuu korkea-asteen koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa jo käytössä oleviin välineisiin, mutta siinä parannetaan näiden välineiden käyttöä ja korotetaan asteittain tavoitetasoa. Yleissivistävässä toisen asteen koulutuksessa käynnistetään yhteistyöprosessi, jolla pyritään luomaan tarvittava luottamus jäsenvaltioiden eri koulutusjärjestelmien välillä. Tämä suositus täydentää jäsenvaltioiden aloitteita, ja sitoumukset ovat vapaaehtoisia.

                  (15)

                  Tämä suositus ei rajoita ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (5), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/55/EU (6), nojalla useita ammatteja varten luotua ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen ja koulutuksen yhdenmukaistettujen vähimmäisvaatimusten järjestelmää,

            SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT
      kansallisen ja unionin lainsäädännön, käytettävissä olevat resurssit ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen, Lissabonin yleissopimuksen (7) ja sen liiteasiakirjojen pohjalta ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa:

         Keskeinen periaate

                  1.

                  toteuttavat vuoteen 2025 mennessä tarvittavat toimenpiteet,

                              a)

                              jotta automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen (8) myöhempää opiskelua varten voidaan saavuttaa ilman erillistä tunnustamismenettelyä, siten että:

                                          i)

                                          yhdessä jäsenvaltiossa saatu korkeakoulututkinto tunnustetaan automaattisesti (9) samantasoisena antamaan kelpoisuus jatko-opintoihin toisissa jäsenvaltioissa, puuttumatta kuitenkaan korkea-asteen oppilaitosten tai toimivaltaisten viranomaisten oikeuteen asettaa erityisiä valintaperusteita tietyille ohjelmille tai tarkistaa asiakirjojen aitous

                                          ii)

                                          korkeakoulutuksen tasolla yhdessä jäsenvaltiossa suoritetun opintojakson tulokset tunnustetaan muissa jäsenvaltioissa automaattisesti ja kokonaan, kuten on sovittu ennalta opintosopimuksessa ja vahvistettu opintorekisteriotteessa eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän mukaisesti

                              b)

                              jotta jatko-opintoihin tähtäävässä automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa edistytään huomattavasti, siten että:

                                          i)

                                          toisen asteen tutkinto, joka antaa kelpoisuuden korkeakoulutukseen jäsenvaltiossa, jossa tutkinto myönnettiin, tunnustetaan ainoastaan korkeakouluopintoihin kelpoisuuden myöntämiseksi muissa jäsenvaltioissa, puuttumatta kuitenkaan korkea-asteen oppilaitosten tai toimivaltaisten viranomaisten oikeuteen asettaa erityisiä valintaperusteita tietyille ohjelmille tai tarkistaa asiakirjojen aitous

                                          ii)

                                          ulkomailla toisessa jäsenvaltiossa toisen asteen koulutuksen aikana suoritetun enintään vuoden kestävän opintojakson tulokset tunnustetaan muissa jäsenvaltioissa, jolloin oppijan ei tarvitse toistaa lukuvuotta tai suoritettuja opintoja lähtömaassa, edellyttäen, että oppimistulokset ovat pitkälti lähtömaan kansallisten opetussuunnitelmien mukaisia.

         Korkeakoulutus

                  2.

                  toteavat, että on tärkeää vaalia läpinäkyvyyttä ja rakentaa luottamusta toistensa korkeakoulujärjestelmiin, jotta automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen myöhempää opiskelua varten olisi mahdollista, ja sopivat seuraavien edellytysten täyttämisestä:

                              a)

                              kansalliset tutkintoviitekehykset ja tutkintojärjestelmien vastaavuudet on määritelty eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen, ja tarvittaessa vastaavuuksia on tarkistettu ja päivitetty, ja itse vahvistettu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehykseen

                              b)

                              korkeakoulujärjestelmät noudattavat Bolognan prosessin rakenteita ja periaatteita sisältäen kolmiportaisen tutkintokehyksen ja jäsenvaltiosta riippuen lyhyet tutkinnot eurooppalaisen koulutusalueen tutkintojen viitekehyksessä määritellyn mukaisesti ja

                              c)

                              ulkopuolisen laadunvarmistuksen suorittavat riippumattomat laadunvarmistuselimet, jotka on rekisteröity tai joita ollaan rekisteröimässä eurooppalaiseen laadunvarmistusrekisteriin ja jotka näin ollen toimivat sekä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden että yhteisten ohjelmien laadunvarmistuksen eurooppalaisen mallin mukaisesti.

                  3.

                  kehittävät yhteistyössä tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten, korkeakoulujen, laadunvarmistuselinten ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa kansallisia ohjeita, joilla tuetaan korkeakouluja seuraavien läpinäkyvyyttä lisäävien välineiden tuottamisessa ja tehokkaassa käyttöön ottamisessa, eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän ohjeiden mukaisesti, varmistaen näin johdonmukaisuuden ja vähentäen korkeakoulujen ja opiskelijoiden hallinnollista taakkaa:

                              a)

                              päivitetty opinto-opas, jossa on kuvaus tutkinto-ohjelmista, yksittäisistä opintokokonaisuuksista ja arvosanataulukoista

                              b)

                              tutkintotodistuksen liite, joka annetaan kaikille tutkinnon suorittaneille automaattisesti ja maksutta laajalti käytetyllä kielellä ja mahdollisuuksien mukaan digitaalisessa muodossa ja

                              c)

                              läpinäkyvät tunnustamisperusteet, joita sovelletaan kaikissa korkeakouluissa.

                  4.

                  tarjoavat yhteistyössä tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa korkeakouluille asiantuntija-apua ja koulutusta kansallisen ohjeistuksen toteutukseen ja seuraavat sen täytäntöönpanoa.

         Toisen asteen koulutus

                  5.

                  jotta toisen asteen tutkintotodistusten automaattisessa ja vastavuoroisessa tunnustamisessa, joka ainoastaan tähtää jatko-opintoihin, päästäisiin merkittävästi eteenpäin, edistävät läpinäkyvyyttä ja luottamusta toistensa toisen asteen koulutusjärjestelmiin

                              a)

                              varmistamalla, että kansallisten tutkintoviitekehysten tai tutkintojärjestelmien vastaavuudet eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kanssa määritellään tarkistaen ja päivittäen vastaavuudet tarvittaessa

                              b)

                              vaihtamalla tietoja ja edistämällä keskinäistä oppimista kouluopetuksen laadunvarmistusjärjestelmistä kunnioittaen samalla kaikilta osin kansallisia menettelytapoja laadunvarmistuksessa ja

                              c)

                              kehittämällä edelleen ammatillisen koulutuksen laadunvarmistusvälineitä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen ja sen jatkokehityksen mukaisesti.

                  6.

                  helpottavat liikkuvuutta ja toisen asteen koulutuksen aikana ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamista

                              a)

                              tukemalla toisen asteen oppilaitoksia tunnustamista koskevien yleisten periaatteiden ja välineiden soveltamisessa esimerkiksi opastusmateriaalin tai koulutuksen avulla

                              b)

                              edistämällä läpinäkyvien kriteerien ja välineiden käyttöä, kuten oppimistuloksiin perustuvia opintosopimuksia lähettävien ja vastaanottavien laitosten välillä. Ammatillisessa koulutuksessa laajentamalla unionin välineiden (10) käyttöä ja

                              c)

                              painottamalla liikkuvuuden etuja toisen asteen oppilaitosten sekä oppijoiden ja heidän perheidensä keskuudessa.

         Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset

                  7.

                  kehittävät tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten ja tutkintojen arvioijien valmiuksia ja vahvistavat niiden roolia erityisesti tietojen levittämisessä, verkkotyökalujen käytössä tehokkuuden, läpinäkyvyyden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi sekä niiden palvelujen käyttäjien hallinnollisten ja taloudellisten rasitteiden vähentämisessä.

         Läpäisevyys ja liikkuvuus

                  8.

                  tutkivat hyviä toimintatapoja aiemmin hankitun osaamisen tunnustamisen ja koulutusalojen läpäisevyyden välillä, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä.

         Tietoperusta

                  9.

                  parantavat tietopohjaa keräämällä ja levittämällä tietoja tunnustamismenettelyjen määrästä ja luonteesta tämän suosituksen soveltamiseksi.

         Raportointi ja arviointi

                  10.

                  raportoivat kolmen vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä ja sen jälkeen säännöllisesti olemassa olevien kehysten ja välineiden kautta kokemuksista, hyvistä toimintatavoista, alueelliset sopimukset mukaan luettuina, ja edistymisestä tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa,

            SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI KOMISSION AIKOMUKSEEN

                  11.

                  antaa jäsenvaltioille kohdennettua tukea, johon kuuluvat keskinäinen oppiminen, nykyisissä tutkintojen tunnustamiskäytännöissä kohdattujen esteiden kartoittaminen, hyvien toimintatapojen vaihto sekä jäsenvaltioiden, sidosryhmien, tunnustamisviranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön, välisen yhteistyön helpottaminen. Tämän yhteistyön tavoitteena on varmistaa, että Bolognan prosessin korkea-asteen koulutukseen unionissa sovellettavat välineet, Lissabonin yleissopimus ja sen liiteasiakirjat sekä Kööpenhaminan prosessin ammatilliseen koulutuksen sovellettavat välineet pannaan kaikilta osin täytäntöön.

                  12.

                  aloittaa yleissivistävän toisen asteen koulutuksen osalta eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) tai jonkin sen seuraajaohjelman mukaisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa unionin yhteistyöprosessi, jolla käynnistetään jäsenvaltioiden kesken tiiviimpi yhteistyö ja käytäntöjen vaihto toisen asteen koulutuksen tasolla tämän suosituksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä läpinäkyvyyden ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi kouluopetuksen järjestelmiin kaikkialla unionissa.

                  13.

                  perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa helppokäyttöinen unionin tason verkkotietopalvelu toisen asteen tutkinnoista, jotka mahdollistavat pääsyn korkeakoulutukseen kussakin jäsenvaltiossa, kehittämällä olemassa olevia verkkoalustoja edelleen.

                  14.

                  tarkastella synergiaa unionin läpinäkyvyyttä lisäävien välineiden (11) välillä ja tarvittaessa kehittää niitä edelleen tavoitteena parantaa yhteistyötä ja liikkuvuutta koulutusalojen välillä.

                  15.

                  tutkia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa uusia teknologioita, kuten lohkoketjutekniikkaa, ja niiden mahdollisuuksia automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisessa.

                  16.

                  tutkia yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa mahdollisuutta laajentaa niiden tehtävä kattamaan myös muita koulutuksen aloja ja selvittää, miten tätä laajentamista voi tukea.

                  17.

                  tukea eurooppalaisten rahoituslähteiden, kuten Erasmus+ -ohjelman tai Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, käyttöä silloin, kun se on asianmukaista ja yhdenmukaista niiden rahoituskapasiteetin, oikeusperustan, päätöksentekomenettelyjen ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluja. Vahvistaa liikkuvuutta toisen asteen koulutuksessa Erasmus+ -ohjelman ja sen seuraajaohjelman yhteydessä.

                  18.

                  raportoida neljän vuoden kuluessa neuvostolle jäsenvaltioiden lausuntojen perusteella suosituksen jatkotoimista olemassa olevien viitekehysten ja välineiden avulla,

         Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. BOGNER-STRAUSS

         (1)  COM(2017) 673 final.

         (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

         (4)  P7_TA(2012)0139.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/55/EU ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132).

         (7)  Lissabonin yleissopimus korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella.

         (8)  Määritelty liitteessä.

         (9)  Määritelty Lissabonin yleissopimuksessa ja vahvistettu Bolognan prosessin yhteydessä viimeksi 25 päivänä toukokuuta 2018 annetussa Pariisin julkilausumassa.

         (10)  Esimerkiksi Europass-verkkoalustan kautta saatavat välineet sekä yhteisymmärryspöytäkirja ja opintosopimus, jotka kuuluvat ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaiseen siirtojärjestelmään.

         (11)  Esimerkiksi korkeakoulututkintotodistuksen liite, ammatillisen tutkintotodistuksen liite, eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä, eurooppalainen tutkintojen viitekehys sekä Europass-verkkoalustan kautta saatavat välineet.

         LIITE
         SANASTO

            Tutkinnon automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen: Yhden jäsenvaltion myöntämän tietyntasoisen tutkinnon haltijoilla on oikeus tulla otetuiksi huomioon valittaessa opiskelijoita korkea-asteen koulutusohjelman seuraavalle tasolle jossakin toisessa jäsenvaltiossa ilman erillistä tunnustamismenettelyä. Tämä ei saa rajoittaa korkea-asteen oppilaitoksen tai toimivaltaisten viranomaisten oikeutta asettaa tiettyä ohjelmaa koskevia erityisiä arviointi- ja valintakriteerejä. Se ei rajoita oikeutta tarkistaa, onko tutkinto aito, ja jos kyseessä on toisen asteen tutkinto, antaako se todella kelpoisuuden korkea-asteen koulutukseen tutkinnon myöntäneessä jäsenvaltiossa tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, täyttääkö myönnetty tutkinto tiettyyn korkea-asteen koulutusohjelmaan pääsylle asetetut vaatimukset vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

            Ulkomailla suoritetun opintojakson automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen: Korkeakoulutuksessa oikeus saada opintojakson oppimistulokset tunnustetuiksi, kuten on sovittu ennalta opintosopimuksessa ja vahvistettu opintorekisteriotteessa eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) mukaisesti. Käytännössä tämä tarkoittaa, että sovelletaan ECTS:n käyttäjän oppaan (2015) sääntöä, jonka mukaan kaikki ulkomailla suoritetun opintojakson aikana tai virtuaaliliikkuvuuden aikana hankitut opintosuoritukset – kuten on sovittu opintosopimuksessa ja vahvistettu opintorekisteriotteessa – olisi siirrettävä viipymättä ja luettava osaksi opiskelijan tutkintoa vaatimatta opiskelijalta ylimääräistä työtä tai opiskelijan lisäarviointia. Toisen asteen koulutuksessa oikeus saada ulkomailla yhdessä jäsenvaltiossa suoritetun opintojakson oppimistulokset tunnustetuiksi lähtömaassa edellyttäen, että oppimistulokset ovat pitkälti lähtömaan kansallisten opetussuunnitelmien mukaisia. Tämä ei saa rajoittaa oppilaitoksen oikeutta asettaa erityisiä vaatimuksia ennen oppimiseen liittyvää liikkuvuusjaksoa eikä oikeutta tarkistaa liikkuvuusjaksolta paluun jälkeen, että vaatimuksia on noudatettu.

            Lohkoketju: Tapa, jolla yhteisö voi tallentaa ja jakaa tietoja. Jokainen yhteisön jäsen säilyttää oman kopionsa tiedoista. Merkinnät ovat pysyviä, läpinäkyviä ja hakukelpoisia. Jokainen päivitys on uusi ”lohko”, joka lisätään ”ketjun” loppuun.

            Ammatillisen tutkintotodistuksen liite: ammatillisesta koulutuksesta tai ammattipätevyydestä annettavaan todistukseen liitettävä asiakirja, joka on toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antama ja jonka tarkoituksena on tehdä – etenkin toisessa maassa oleville – kolmansille henkilöille helpommaksi ymmärtää tutkinnon haltijan oppimistuloksia sekä tämän suorittaman koulutuksen ja hankkimien taitojen luonnetta, tasoa, asiayhteyttä, sisältöä ja asemaa.

            Opinto-opas:
            ECTS:n käyttäjän oppaan (2015) määritelmän mukaan opinto-opas sisältää yksityiskohtaista, käyttäjäystävällistä ja ajantasaista tietoa laitoksen oppimisympäristöstä (yleiset tiedot laitoksesta, sen resursseista ja palveluista sekä opinto-ohjelmista ja yksittäisistä opintokokonaisuuksista kerättävät akateemiset tiedot), jonka pitäisi olla opiskelijoiden saatavilla ennen opintojen aloittamista ja niiden aikana, jotta he voivat tehdä oikeita valintoja ja käyttää aikansa tehokkaasti. Opinto-opas olisi julkaistava laitoksen verkkosivuilla, ja siinä tulisi ilmoittaa kurssin/oppiaineen nimet kansallisella kielellä (tai tarvittaessa alueellisella kielellä) ja englanniksi, niin että kaikki asianosaiset voivat helposti tutustua siihen. Laitos on vapaa päättämään opinto-oppaan muodon sekä tietojen järjestyksen. Se olisi julkaistava riittävän ajoissa, jotta tulevat opiskelijat voivat tehdä valintansa.

            Toimivaltainen viranomainen: henkilö tai organisaatio, jolla on laillisesti delegoitu tai annettu valta, kapasiteetti tai oikeus suorittaa nimetty tehtävä.

            Tutkintojen arvioija: henkilö, joka arvioi tutkintoja tai tekee päätöksiä tutkintojen tunnustamisesta.

            Korkeakoulututkintotodistuksen liite: korkea-asteen koulutuksesta annettavaan todistukseen liitettävä asiakirja, joka on toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antama ja jonka tarkoituksena on tehdä – etenkin toisessa maassa oleville – kolmansille henkilöille helpommaksi ymmärtää tutkinnon haltijan oppimistuloksia sekä tämän suorittaman koulutuksen ja hankkimien taitojen luonnetta, tasoa, asiayhteyttä, sisältöä ja asemaa.

            Yhteisten ohjelmien laadunvarmistusta koskeva eurooppalainen malli: eurooppalaisen korkeakoulutusalueen opetusministerien vuonna 2015 hyväksymä malli, jonka tavoitteena on parantaa yhteisten ohjelmien laadunvarmistusta asettamalla standardeja ja poistamalla esteitä niiden tunnustamiselta.

            Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET): Tekninen kehys tutkintoa suorittavien opiskelijoiden oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja tarvittaessa keräämistä varten. Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä perustuu tutkintojen kuvaukseen oppimistulosyksikköinä, siirto-, tunnustamis- ja kertymisprosesseihin sekä useisiin täydentäviin asiakirjoihin, kuten yhteisymmärryspöytäkirjoihin ja opintosopimuksiin.

            Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä (ECTS):
            ECTS:n käyttäjän oppaan (2015) mukaan se on oppijakeskeinen opintosuoritusten kertymis- ja siirtojärjestelmä, joka perustuu oppimisen, opetuksen ja arvioinnin läpinäkyvyyden periaatteeseen. Sen tavoitteena on helpottaa opinto-ohjelmien suunnittelua, toteutusta ja arviointia sekä opiskelijoiden liikkuvuutta tunnustamalla oppimistulokset, tutkinnot ja opintojaksot.

            Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehys (EHEA QF): 48 maata kattavan eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen yleiset puitteet. Se sisältää neljä sykliä (lyhyet tutkinnot sekä kandidaatti-, maisteri- ja tohtoriopinnot), mukaan lukien kansallisella tasolla keskiasteen tutkinnot, jokaisen tutkinnon yleiset kuvaukset oppimistulosten ja osaamisen perusteella sekä ensimmäisessä ja toisessa syklissä opintosuoritusten asteikon.

            Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri (EQAR): Rekisteri laadunvarmistuselimistä, jotka ovat osoittaneet noudattavansa Euroopan laadunvarmistuksen periaatteita. Nämä periaatteet määritellään eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardeissa ja -ohjeissa (ESG).

            Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAVET): käytäntöyhteisö, joka yhdistää jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja Euroopan komission kehittämään ja parantamaan ammatillisen koulutuksen laadunvarmistusta.

            Eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF): Muuntotyökalu, joka tukee viestintää ja vertailua eurooppalaisten tutkintojärjestelmien välillä. Sen kahdeksan yhteistä eurooppalaista vertailutasoa kuvataan seuraavien oppimistulosten perusteella: tiedot, taidot, vastuu ja itsenäisyys. Tämä mahdollistaa kaikkien kansallisten tutkintojärjestelmien, kansallisten tutkintojen viitekehysten ja eurooppalaisten tutkintojen vertailun eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoilla. Opiskelijat, valmistuneet, koulutuksen tarjoajat ja työnantajat voivat käyttää näitä tasoja eri maissa ja erilaisissa koulutusjärjestelmissä myönnettyjen tutkintojen ymmärtämiseen ja vertailemiseen.

            Opintosopimus: määritellään korkeakoulutuksen osalta
            ECTS:n käyttäjän oppaassa (2015) seuraavasti: kolmen liikkuvuuteen liittyvän osapuolen – opiskelijan, lähettävän laitoksen ja vastaanottavan laitoksen tai organisaation/yrityksen – välinen muodollinen sopimus, joka helpottaa opintosuoritusten liikkuvuuden järjestämistä ja sen tunnustamista. Kolmen osapuolen on allekirjoitettava sopimus ennen liikkuvuusjakson alkamista, ja sopimuksen tarkoituksena on antaa opiskelijalle vahvistus siitä, että liikkuvuusjakson aikana suoritetut opintosuoritukset tunnustetaan. Toisen asteen koulutuksessa kolmen liikkuvuuteen liittyvän osapuolen – oppilaan/harjoittelijan tai hänen perheensä, lähettävän laitoksen ja vastaanottavan laitoksen tai organisaation/yrityksen – välinen sopimus, joka helpottaa opintojakson järjestämistä ja sen tunnustamista. Kaikki kolme opintosopimuksen allekirjoittanutta osapuolta sitoutuvat noudattamaan kaikkia sovittuja järjestelyjä ja varmistamaan, että oppilaan/harjoittelijan opintojakso tai oppimistulokset tunnustetaan ilman lisävaatimuksia.

            Oppimistulokset: toteamukset siitä, mitä opiskelija tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään oppimisprosessin päätteeksi; oppimistulokset määritellään tietoina, taitoina ja osaamisena.

            Kansallinen tutkintojen viitekehys: Väline, jolla tutkinnot luokitellaan tiettyjen arviointiperusteiden perusteella saavutetun oppimistason mukaan. Tavoitteena on integroida ja koordinoida kansallisia tutkintojen alajärjestelmiä sekä parantaa tutkintojen läpinäkyvyyttä, suorittamismahdollisuuksia, etenemistä ja laatua suhteessa työmarkkinoihin ja kansalaisyhteiskuntaan.

            Korkeakoulu: mikä tahansa korkeakoulu, joka kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti tarjoaa tunnustettuja tutkintoja tai muita tunnustettuja korkea-asteen tutkintoja, riippumatta siitä, mitä nimitystä tällaisesta oppilaitoksesta käytetään, sekä korkea-asteen koulutusta tarjoava muu oppilaitos, jonka kansalliset viranomaiset hyväksyvät maansa korkeakoulujärjestelmään.

            Tutkinto: arviointi- ja validointiprosessin virallinen tulos, joka saadaan, kun toimivaltainen viranomainen tai elin vahvistaa henkilön tiettyjen vaatimusten mukaisten oppimistulosten saavuttamisen.

            Aiemmin hankitun osaamisen tunnustaminen: sellaisten oppimistulosten tunnustaminen, jotka on hankittu ennen validoinnin pyytämistä joko muodollisessa koulutuksessa tai epävirallisen tai arkioppimisen kautta (1).

            Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet (ESG): Korkeakoulutuksen sisäisen ja ulkoisen laadunvarmistuksen standardit ja ohjeet, jotka on kehitetty Bolognan prosessissa. Niissä tarjotaan ohjeita aloilla, jotka ovat olennaisia korkeatasoiselle koulutustarjonnalle ja oppimisympäristöille korkeakouluissa. Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardeja ja -ohjeita olisi tarkasteltava laajemmassa asiayhteydessä, johon sisältyvät tutkintojen viitekehykset, ECTS ja tutkintotodistuksen liite, jotka kaikki osaltaan edistävät läpinäkyvyyttä ja keskinäistä luottamusta eurooppalaisella korkeakoulutusalueella.

            Opintorekisteriote:
            ECTS:n käyttäjän oppaan (2015) mukaan ajan tasalla oleva opiskelijoiden opintojen edistymisestä kertova ote: opiskelijoiden suorittamat opintokokonaisuudet, ECTS-opintopisteiden määrä ja saadut arvosanat. Opintorekisteriote on välttämätön asiakirja edistymisen kirjaamisessa ja oppimistulosten tunnustamisessa, myös kun kyseessä on opiskelijoiden liikkuvuus. Useimmat korkeakoulut antavat opintorekisteriotteen laitoksensa tietokannoista.

            (1)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).


title: Komission suositus (EU) 2018/2052, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua näyttelytarkoitusta koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8611) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
               21.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/98

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2018/2052,
      annettu 19 päivänä joulukuuta 2018,
      Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua näyttelytarkoitusta koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta

            (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8611)

      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (1) 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on julkaistava ainakin neljä yleistä siirtolupaa.

                  (2)

                  Yleiset siirtoluvat ovat direktiivillä 2009/43/EY käyttöönotetun yksinkertaistetun lupajärjestelmän keskeinen tekijä.

                  (3)

                  Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien soveltamisalan erot, siltä osin kuin on kyse lupien kattamista puolustukseen liittyvistä tuotteista, ja näiden tuotteiden siirtoihin sovelletut poikkeavat ehdot voivat vaikeuttaa direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanoa ja sen yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista. Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien nojalla tehtävien siirtojen soveltamisalaan ja ehtoihin sovellettavien kansallisten toimintatapojen yhdenmukaistaminen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa näiden lupien houkuttelevuus ja käyttö.

                  (4)

                  Neuvosto toisti 18 päivänä toukokuuta 2015 antamissaan päätelmissä, että on tarpeen panna täytäntöön muun muassa direktiivi 2009/43/EY ja soveltaa sitä. Puolustusvoimia (2) ja luotettavuustodistuksen saaneita vastaanottajia (3) koskevia yleisiä siirtolupia koskevien kahden aiemman suosituksen antamisen jälkeen komissio ilmoitti Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmassa (4) ja siirtodirektiivin arviointia koskevassa raportissa (5) keskittyvänsä kahteen jäljellä olevaan yleiseen siirtolupaan, jotka kattavat esittely-, arviointi- ja näyttelytarkoitusta sekä korjausta ja huoltoa varten tehtävät siirrot.

                  (5)

                  Jäsenvaltioiden edustajat ovat tukeneet tämän suosituksen aiheena olevaa aloitetta voimakkaasti direktiivin 2009/43/EY 14 artiklalla perustetussa komiteassa. Suosituksessa esitetyt suuntaviivat heijastavat kyseisen komitean puitteissa perustetun asiantuntijaryhmän keskusteluja.

                  (6)

                  Tätä suositusta sovelletaan direktiivin 2009/43/EY liitteessä olevaan puolustukseen liittyvien tuotteiden luetteloon (vastaa Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa). Tätä suositusta päivitetään tarvittaessa puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon tulevien päivitysten huomioon ottamiseksi.

                  (7)

                  Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella ja ottaen huomioon tuotteiden ominaisuudet (myös poikkeukset), kuten esimerkiksi niiden arkaluonteisuuden, tämän suosituksen 1.1 kohdassa lueteltujen puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelo on viitteellinen vähimmäisluettelo tuotteista, joiden osalta jäsenvaltiot sallivat siirrot näyttelytarkoituksia varten yleisten siirtolupien puitteissa. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltioiden julkaisemalla näyttelyä koskevalla yleisellä siirtoluvalla voidaan sallia myös sellaisten muiden direktiivin 2009/43/EY liitteeseen sisältyvien puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot, joita ei luetella tässä suosituksessa.

                  (8)

                  Jäsenvaltiot muistuttivat tästä suosituksesta käydyissä keskusteluissa, että niitä sitovat eurooppalaisen lainsäädännön, kuten neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (6), mukaiset sitoumukset ja vientivalvontaan liittyvät kansainväliset sitoumukset.

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1.   YLEISET SIIRTOLUVAT NÄYTTELYTARKOITUSTA VARTEN

      Jäsenvaltioille suositellaan, että ne mukauttavat näyttelytarkoitusta koskevat yleiset siirtolupansa seuraavien tekijöiden mukaisesti.
      1.1   Puolustukseen liittyvät tuotteet, jotka voidaan siirtää direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua näyttelytarkoitusta koskevan yleisen siirtoluvan nojalla

      Seuraavat ML-luokat alakohtineen muodostavat direktiivin 2009/43/EY liitteessä säädetyn puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon alaryhmän. Näyttelyä koskevan yleisen siirtoluvan olisi mahdollistettava vähintään jäljempänä olevissa ML-luokissa täsmennettyjen puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot. Jäsenvaltiot voivat halutessaan sisällyttää näyttelyä koskevaan yleiseen siirtolupaansa useampia ML-luokkia, jotka sisältävät puolustukseen liittyviä tuotteita.
      Luettelo vähintään katettavista ML-luokista:

                  —

                  ML 1. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut aseet;

                              —

                              Rummut ja sulkukappaleet erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltuja aseita varten.

                  —

                  ML 2. Alakohdat c ja d. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 3. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Ampumatarvikkeiden inertti malli.

                  —

                  ML 4. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 4.a) Kaikki tarvikkeet on suljettu pois, lukuun ottamatta inerttejä malleja;

                              —

                              Alakohta 4.b) Erityisesti suunnitellut komponentit laukaisua, asettamista, harhautusta, häirintää ja rikkomista varten, jotka kuuluvat alakohdan ML4.a soveltamisalaan.

                  —

                  ML 5. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 5.c) Vastatoimintavarusteet alakohdissa ML5.a ja ML5.b tarkoitettuja tuotteita varten.

                        Kaikki tavarat olisi toimitettava ilman salauskomponenttia ja ilman integroitua tietokantaa.

                  —

                  ML 6. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ajoneuvot, jotka kuuluvat alakohdan ML6.a soveltamisalaan;

                              —

                              Korit ja tykkitornit, jotka kuuluvat alakohdan ML6.a soveltamisalaan;

                  —

                  ML 7. Kaikki tarvikkeet on suljettu pois, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 7.f) Suoja- ja puhdistamisvarusteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, komponentit sekä kemialliset seokset:

                              —

                              Alakohta 7.g) Varustus, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, suunniteltu tai muunnettu alakohdissa ML7.a, ML7.b ja ML7.d tarkoitettujen aineiden havaitsemiseen tai tunnistamiseen, ja sitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 9. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset sota-alukset (pinta- tai vedenalaiset);

                              —

                              Täydelliset rungot;

                              —

                              Tuotteet, jotka kuuluvat alakohtaan ML9.c) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut vedenalaiset havaintolaitteet, niiden valvontalaitteet ja niihin erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 10. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ilma-alukset;

                              —

                              Rungot taistelulentokoneita ja taisteluhelikoptereita varten;

                              —

                              Moottorit taistelulentokoneita varten.

                  —

                  ML 11. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta ML11.a)a. Elektroninen vastatoimi- ja elektroninen vasta-vastatoimivälineistö, häirintä- ja vastahäirintävälineistö mukaan lukien;

                              —

                              Alakohta ML11.a)b. Hyppivät taajuusputket;

                              —

                              Alakohda ML11.a)c. Elektroniset järjestelmät tai välineistö, jotka on tarkoitettu joko sotilaallisen tiedustelun tai turvallisuuden tarpeita palvelevan elektromagneettisen spektrin valvontaan ja tarkkailuun tai vastatoimeksi sellaiselle valvonnalle tai tarkkailulle;

                              —

                              Alakohta ML11.a)d. Vedenalaiset vastatoimivälineet, joihin kuuluvat akustiset ja magneettiset häirintävälineet ja harhamaalit sekä laitteet, jotka on suunniteltu tuottamaan ylimääräisiä tai harhaanjohtavia signaaleja kaikuluotainvastaanottimiin;

                              —

                              Alakohta ML11.a)e. Tietojenkäsittelyn turvavälineet, tietoturvalaitteet sekä lähetyksen ja viestitysyhteyksien turvavarustus, jotka on varustettu salausmenetelmällä;

                              —

                              Alakohta ML11.a)f. Tunnistus, tunnistuksen varmennus ja käyttöavainvälineistö sekä salausavainten hallinta-, valmistus- ja jakeluvälineistö;

                              —

                              Alakohta ML11.a)i. Erityisesti signaalitiedusteluun suunnitellut digitaaliset demodulaattorit;

                              —

                              Alakohta ML11.b) Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) häirintälaitteet ja sekä erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit;

                              —

                              Alakohta ML11.c) ”Avaruusalukset”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön ja ”avaruusalusten” komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön.

                  —

                  ML 13. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 14. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 15. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 16. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 17. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta ML17.f) Tiedostot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa tarkoitettujen järjestelmien, laitteiden tai komponenttien kanssa;

                              —

                              Alakohta ML17.g) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut ydinenergiaa tai työntövoimaa tuottavat laitteet, mukaan lukien ydinreaktorit ja niiden erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut tai muunnetut komponentit;

                              —

                              Alakohta ML17.h) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut laitteet ja materiaalit, jotka on päällystetty tai käsitelty signaalien häivyttämiseksi, lukuun ottamatta niitä, jotka on määritelty muualla EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa;

                              —

                              Alakohta ML17.i) Simulaattorit, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaallisiin ydinreaktoreihin.

                  —

                  ML 18. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 21. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta ML21.a) Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu seuraavia varten:

                                          —

                                          EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa määriteltyjen laitteiden kehittäminen, tuotanto, käyttö tai ylläpito;

                                          —

                                          EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa määriteltyjen aineiden kehittäminen tai tuotanto; tai

                                          —

                                          EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa määriteltyjen ohjelmistojen kehittäminen, tuotanto, käyttö tai ylläpito.

                              —

                              Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu tässä yleisessä siirtoluvassa luettelemattomien tavaroiden käyttöön.

                  —

                  ML 22. Mukaan luetaan seuraavat:

                              —

                              Ainoastaan tarvittava teknologia samassa yleisessä siirtoluvassa sallittujen tavaroiden käyttämiseksi.

            1.2   Ehdot, jotka on sisällytettävä näyttelyä koskevaan yleiseen siirtolupaan

      Seuraava luettelo ei ole tyhjentävä. Jäsenvaltioiden lisäämät muut ehdot eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa jäljempänä lueteltujen ehtojen kanssa tai heikentää niitä.

                  Maantieteellinen kattavuus

                  :

                  Euroopan talousalue (7)

                  Siirto näyttelyä varten

                  :

                  Puolustukseen liittyvän tuotteen siirto sen jäsenvaltiossa tapahtuvaa näyttelyä varten, johon ei sisälly sen käyttö toimintaolosuhteissa eikä esittely tai arviointi.

                  Uudelleensiirto

                  :

                  Jäsenvaltioiden on valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista, jotka koskevat puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamista näyttelyn jälkeen:

                              (a)

                              Vapautus ennakkolupaa koskevasta velvoitteesta direktiivin 2009/43/EY 4 artiklan 2 kohdan e alakohdan nojalla;

                              (b)

                              Puolustukseen liittyvien tuotteiden uudelleensiirtoa näyttelyn jälkeen koskevan erityisen yleisen siirtoluvan julkaiseminen, joka sisältää vähintään saman luettelon kelpaavista puolustukseen liittyvistä tuotteista;

                              (c)

                              Uudelleensiirron sisällyttäminen näyttelyä koskevaan yleiseen siirtolupaan.

                  Kesto

                  :

                  Alkuperäjäsenvaltiot voivat asettaa puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamiselle määräajan, jota toimittajan on noudatettava alkuperäjäsenvaltion toimivaltaiseen viranomaiseen nähden. Jäsenvaltiot, joista puolustukseen liittyvä tuote siirretään uudelleen, voivat asettaa umyös udelleensiirrolle määräajan, jota toimittajan tai sen edustajan on noudatettava.

            2.   SEURANTA

      Jäsenvaltioita kehotetaan panemaan tämä suositus täytäntöön viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019.
      Jäsenvaltioita kannustetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
      3.   OSOITUS

      Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

         Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2018.

               Komission puolesta

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komission jäsen

         (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 111/2013, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta (EUVL L 318, 28.11.2013, s. 12), jolla direktiivi 2009/43/EY otettiin osaksi ETA-sopimusta, sisältyi nimenomainen mukauttamista koskeva teksti: ”Tätä direktiiviä ei sovelleta Liechtensteiniin”.


               11.10.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Hongkong 20 vuotta palauttamisen jälkeen
      Euroopan parlamentin suositus 13. joulukuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Hongkongista 20 vuotta palauttamisen jälkeen (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon, että 4. huhtikuuta 1990 hyväksyttiin Hongkongin erityishallintoalueen perustuslaki, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997,

                  —

                  ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen,

                  —

                  ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kertomuksen ”Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2016” (JOIN(2017)0016), 25. huhtikuuta 2016 annetun yhteisen kertomuksen ”Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2015(JOIN(2016)0010) ja 24. huhtikuuta 2015 annetun yhteisen kertomuksen ”Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2014” (JOIN(2015)0012),

                  —

                  ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n uuden Kiinan-strategian lähtökohdista (JOIN (2015)0030), 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497) ja 18. heinäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät EU:n Kiina-strategiasta,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ”yhden Kiinan” periaatteen,

                  —

                  ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn EU:n ja Hongkongin erityishallintoalueen välisen tulliyhteistyösopimuksen (1),

                  —

                  ottaa huomioon, että Hongkongin erityishallintoalueen passin haltijoilla on viisumivapaa pääsy Schengen-alueelle (2) ja muualle Euroopan unioniin ja päinvastoin,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen ihmisoikeusvuoropuhelun, joka käynnistettiin vuonna 1995,

                  —

                  ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Hongkongista, erityisesti 24. marraskuuta 2016 Kiinassa vangitun kustantajan Gui Minhain tapauksesta (3), 4. helmikuuta 2016 kadonneiden kirjankustantajien tapauksesta Hongkongissa (4), 15. joulukuuta 2005 ihmisoikeustilanteesta Tiibetissä ja Hongkongissa (5), 8. huhtikuuta 2003 komission kolmannesta ja neljännestä vuosikertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Hongkongin erityishallintoalueesta (6), 19. joulukuuta 2002 Hongkongista (7), 26. lokakuuta 2000 Euroopan komission ensimmäisestä ja toisesta vuosikertomuksesta Hongkongin erityishallintoalueesta (8), 8. lokakuuta 1998 komission tiedonannosta neuvostolle ”Euroopan unioni ja Hongkong: vuodesta 1997 eteenpäin” (9) ja 10. huhtikuuta 1997 Hongkongin tilanteesta (10) antamansa päätöslauselmat,

                  —

                  ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta, erityisesti 16. joulukuuta 2015 (11) ja 14. maaliskuuta 2013 (12) EU:n ja Kiinan suhteista antamansa päätöslauselmat,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0382/2017),

                  A.

                  ottaa huomioon, että 1. heinäkuuta 1997 Hongkong siirtyi Yhdistyneen kuningaskunnan määräysvallasta Kiinan kansantasavallan määräysvaltaan;

                  B.

                  ottaa huomioon, että vuonna 1984 annetussa Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisessä julistuksessa taattiin ja vuonna 1990 säädetyssä Hongkongin erityishallintoalueen perustuslaissa määrätään, että Hongkong säilyttää itsehallinnon sekä toimeenpanovallan, lainsäädäntövallan ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden 50 vuoden ajan määräysvallan siirtämisen jälkeen;

                  C.

                  ottaa huomioon, että EU ja Euroopan parlamentti tukevat voimakkaasti yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatetta ja Hongkongin erittäin suurta autonomiaa Kiinan alaisuudessa;

                  D.

                  ottaa huomioon, että EU ja Hongkong pitävät vuosittain korkean tason kokouksen, jota kutsutaan rakenteelliseksi vuoropuheluksi ja joka pantiin alulle vuonna 2005; ottaa huomioon, että 10. rakenteellinen vuoropuhelu pidettiin Brysselissä 17. marraskuuta 2016;

                  E.

                  ottaa huomioon, että EU:n ja Hongkongin väliset kahdenväliset suhteet tiivistyvät edelleen; ottaa huomioon, että EU on Hongkongin toiseksi tärkein kauppakumppani Manner-Kiinan jälkeen ja Hongkong on EU:n 14:nneksi suurin tavarakaupan kauppakumppani ja palvelukaupassa keskeinen kumppani; katsoo, että tulevissa kahdenvälisissä suhteissa olisi hyödynnettävä Hongkongin tarvetta monipuolistaa entisestään talouttaan, läheisiä yhteyksiä uuteen silkkitiehen ja entistä tiiviimpää yhdentymistä Helmijoen suiston alueen kanssa; toteaa, että YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) mukaan Hongkong muodostaa suorien ulkomaisten investointien toiseksi suurimmat kohdemarkkinat maailmassa;

                  F.

                  ottaa huomioon, että Hongkongin puolustus ja ulkoasioiden hoito kuuluvat Kiinan kansantasavallan toimivaltaan;

                  G.

                  toteaa, että Hongkongin erityishallintoalueella on perustuslain mukaan oikeus hoitaa ulkomaankauppasuhteita itsenäisesti ja liittyä kansainvälisiin järjestöihin;

                  H.

                  katsoo, että Hongkongissa ovat myös 1. heinäkuuta 1997 jälkeen voimassa aikaisemmin tehdyt poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia sekä kansalais- ja kulttuurioikeuksia koskevat sopimukset samoin kuin kansainväliset ihmisoikeussopimukset; toteaa, että myös Kiinan kansantasavalta on allekirjoittanut ja ratifioinut kyseisiä oikeuksia koskevia kansainvälisiä sopimuksia ja tunnustanut siten ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden ja merkityksen; ottaa huomioon, että Kiina on käynnistänyt EU:n ja muiden kansainvälisten kumppanien kanssa vuoropuheluja oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä;

                  I.

                  ottaa huomioon, että Hongkong on jäsen tai ulkojäsen yli 20 kansainvälisessä organisaatiossa, mukaan lukien Maailman kauppajärjestö (WTO), Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellinen yhteistyöfoorumi (APEC), Interpol, Kansainvälinen järjestelypankki (BIS), Aasian kehityspankki (ADB), Aasian infrastruktuuri-investointipankki (AIIB), Kansainvälinen olympiakomitea, Kansainvälinen kauppakamari ja Kansainvälinen vapaiden ammattijärjestöjen liitto;

                  J.

                  ottaa huomioon, että Hongkong on sopimusosapuolena kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (KP-yleissopimus);

                  K.

                  ottaa huomioon, että Hongkongin perustuslaissa on säännöksiä ihmisoikeuksien ja yksilönvapauksien suojelusta;

                  L.

                  ottaa huomioon, että perustuslain 27 artiklalla turvataan sananvapaus, lehdistön- ja julkaisuvapaus, sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapaus, kulkueiden ja mielenosoitusten järjestämisen vapaus;

                  M.

                  ottaa huomioon, että perustuslain 45 ja 68 artiklassa määrätään, että toimeenpaneva johtaja ja kaikki lakiasäätävän neuvoston jäsenet on viime kädessä valittava yleisillä vaaleilla;

                  N.

                  ottaa huomioon, että 10. kesäkuuta 2014 Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto julkaisi valkoisen kirjan yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen soveltamisesta Hongkongissa ja korosti, että Hongkongin erityishallintoalueen itsehallinto on viime kädessä Kiinan kansantasavallan keskushallinnon valtuutuksen alainen;

                  O.

                  ottaa huomioon, että Hongkongin perinteisesti avoin yhteiskunta on viitoittanut tien sellaisen aidon ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan kehittymiselle, joka osallistuu aktiivisesti ja rakentavalla tavalla erityishallintoalueen julkiseen elämään;

                  P.

                  ottaa huomioon, että Hongkongin kansalaisyhteiskunta on lisännyt yleistä tietoisuutta kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista, uskonnosta, terveydenhuollosta, ympäristöstä, ilmastonmuutoksesta, naisten osallistumisesta politiikkaan, kotitaloustyöntekijöiden oikeuksista, hlbti-oikeuksista sekä tieteen ja kulttuurin vapaudesta;

                  Q.

                  ottaa huomioon, että Hongkongilla on aktiivisesti toimiva monipuoluejärjestelmä; ottaa huomioon, että vuosien mittaan Hongkongin asukkaat ovat olleet todistamassa joukkomielenosoituksia, joissa puolustetaan demokratiaa ja perustuslain täytäntöönpanoa sen kaikilta osin, ja että tällaisia mielenosoituksia ovat olleet muun muassa niin sanotun sateenvarjoliikkeen järjestämät protestit vuonna 2014 sekä tiedotusvälineiden vapautta koskeneet ja muun muassa hongkongilaisten kirjamyyjien katoamista vastustaneet mielenosoitukset;

                  R.

                  ottaa huomioon, että kuluneiden 20 vuoden aikana eräitä toimittajia ja muita media-alan työntekijöitä, jotka usein ovat olleet demokratian kannattajia ja ilmaisseet kriittisiä näkemyksiä, on pakotettu eroamaan tai siirretty käsittelemään vähemmän arkoja asioita ja joissakin tapauksissa heitä on jopa uhattu väkivallalla;

                  S.

                  ottaa huomioon, että vuoden 2015 lopussa katosi neljä Mighty Current -kustantamoon ja sen kirjakauppaan yhteydessä olevaa Hongkongin asukasta ja yksi ulkomaalainen ja että kuukausia myöhemmin saatiin tietää, että he ovat pidätettyinä tuntemattomassa paikassa Manner-Kiinassa; ottaa huomioon, että eräs vapautetuista kirjamyyjistä ilmoitti, että hänen antamansa tunnustus väärinkäytöksestä oli annettu pakon edessä;

                  T.

                  ottaa huomioon, että viimeisen muutaman vuoden aikana Hongkongin tiedotusvälineissä on voitu havaita lisääntyvää itsesensuuria Manner-Kiinaa koskevissa asioissa; toteaa, että Hongkongin journalistiliiton selvitykset ja raportit vahvistavat tämän;

                  U.

                  ottaa huomioon, että Hong Kongissa on mahdollisuus saada korkean tason koulutusta ja saavuttaa korkeita akateemisia tuloksia, mutta akateeminen vapaus on vaarantunut, koska Kiinan keskushallinto puuttuu toistuvasti erityisesti yliopistojen neuvostojen nimittämiseen;

                  V.

                  ottaa huomioon, että Hongkongin yliopiston yleiseen mielipiteeseen perustuvan ohjelman kautta säännöllisin väliajoin toteuttaman kyselyn mukaan samastumisen tunne Kiinan kanssa on heikentynyt tasaisesti;

                  W.

                  ottaa huomioon, että tammikuussa 2017 Hongkongin ympäristövirasto julkaisi ilmastoa käsittelevän monialaisen ”Hong Kong Climate Action Plan 2030+” -toimintaohjelman, jossa asetetaan Pariisin sopimuksen seurauksena uusia hiilidioksidipäästötavoitteita niin, että pyritään vähentämään hiilipitoisuutta kahdella kolmanneksella ja absoluuttisia hiilipäästöjä yhdellä kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2005 lähtökohtaan;

                  X.

                  ottaa huomioon Hong Kongin sataman merkityksen Kiinan kansantasavallalle ja kansainväliselle kaupalle;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

                              a)

                              korostetaan Hongkongin erityishallintoalueen ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille, että samalla tavalla kuin EU:n ”yhden Kiinan” periaate on EU:n sitoutumisen kulmakivi, Hongkongin erityishallintoalueen perustuslain ja ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen noudattaminen kaikilta osin on keskeisen tärkeää nykyisten ja tulevien suhteiden kehittymiselle ja vahvistamiselle EU:n kanssa, ja että sekaantuminen Hongkongin sisäisiin asioihin saattaa heikentää tätä periaatetta, minkä vuoksi sitä olisi vältettävä;

                              b)

                              tuomitaan Kiinan kansantasavallan jatkuva puuttuminen Hongkongin sisäisiin asioihin, mikä voi vaarantaa yksi maa, kaksi järjestelmää -mallin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden;

                              c)

                              vahvistetaan Hongkongin erityishallintoalueen hallituksen kanssa eritoten EU:n ja Hongkongin vuosittaisen rakenteellisen vuoropuhelun kautta käytävää kahdenvälistä vuoropuhelua monista eri aiheista ja politiikan aloista, kuten demokratia, ihmisoikeudet, oikeusvaltioperiaate, kauppa, investoinnit, rahoituspalvelut, tulliasiat, ympäristö, ilmastonmuutos, tutkimus ja koulutus, ja tuetaan yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen täytäntöönpanoa sekä jatketaan varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission raportointia parlamentille ja neuvostolle Hongkongin kehityksestä;

                              d)

                              tunnustetaan, että ajan mittaan Hongkong on kehittynyt avoimeksi yhteiskunnaksi, jossa kansalaiset nauttivat ihmisoikeuksista, vapauksista, korkeatasoisesta julkisesta terveydenhuollosta ja turvallisuudesta sekä avoimuudesta, että heillä on luotettava oikeusjärjestelmä, jossa vallitsee oikeusvaltion periaate ja jossa korruptio on vähäistä ja että Hongkongin asukkailla on perusteltu oikeus jatkossakin nauttia elämäntavastaan ja näistä oikeuksista ja arvoista erittäin riippumattomasti;

                              e)

                              korostetaan, että Hongkongin autonomian kunnioittaminen on oleellisen tärkeää sen myönteiselle kehitykselle jatkossakin ja suotuisille suhteille Manner-Kiinan kanssa ja vuoropuhelun uudelleen aloittamiselle Manner-Kiinan ja Taiwanin välillä;

                              f)

                              sitoudutaan tukemaan kaikin tavoin Hongkongin autonomiaa, vaurautta ja sen asukkaiden oikeuksia ja vapauksia ja ilmaistaan horjumaton tuki sellaisen poliittisen uudistusprosessin käynnistämiselle, joka on kansainvälisten normien ja Hongkongin perustuslain mukainen, jossa erityishallintoalueen asukkaille myönnetään oikeus valita henkilöt korkeimpiin johtotehtäviin ja tulla itse valituiksi niihin valintaprosessissa ja jossa kuvastuvat Hongkongin yleisen mielipiteen enemmistön näkemykset;

                              g)

                              kehotetaan tässä yhteydessä Hongkongin ja Kiinan kansantasavallan hallituksia pysymään sitoumuksessaan yleisen äänioikeuden uudistusta koskevaan uudistukseen Hongkongin toimeenpanevan johtajan ja lakiasäätävän neuvoston tulevissa vaaleissa ja jälleen lisäämään ponnistuksiaan tämän saavuttamiseksi, jotta luodaan vaalijärjestelmä, joka on demokraattinen, oikeudenmukainen, julkinen ja avoin;

                              h)

                              etsitään tapoja, joilla tuetaan Hongkongin demokratian ja monipuoluejärjestelmän vahvistumista, ja ilmaistaan huolestuminen opposition poliittisten puolueiden lisääntyvästä häirinnästä ja siitä, että yritysrekisteri on kieltäytynyt rekisteröimästä eräitä demokratian puolesta toimivia ryhmiä;

                              i)

                              pidetään myönteisenä vuoden 2016 lakiasäätävän neuvoston vaalien ennätyksellistä äänestysaktiivisuutta mutta pahoitellaan, että vuonna 2016 Hongkongin viranomaiset kieltäytyivät rekisteröimästä uutta itsenäisyyttä ajavaa puoluetta lakiasäätävän neuvoston vaaleihin ja jääväsivät kuusi ehdokasta, jotka haluavat edistää Hongkongin suurempaa autonomiaa;

                              j)

                              tuomitaan demokratiaa ajavien poliitikkojen henkilökohtaiseen turvallisuuteen kohdistetut uhkaukset, mukaan lukien sieppaukset ja fyysinen väkivalta, joista eräät lainsäätäjät ovat ilmoittaneet;

                              k)

                              pidetään myönteisenä kolmen demokratialiikkeen johtajan, Joshua Wongin, Nathan Lawn ja Alex Chown, vapauttamista takuita vastaan; heidät tuomittiin äskettäin kuudesta kahdeksan kuukauden pituisiin vankeusrangaistuksiin laittomasta kokoontumisesta sen jälkeen, kun heidät oli viime vuonna tuomittu vankeusrangaistukselle vaihtoehtoisiin seuraamuksiin, kuten yhteisöpalveluun, heidän osallistumisestaan rauhanomaisiin mielenosoituksiin; kehotetaan Hongkongin korkeinta oikeutta käsittelemään Wongin, Lawn ja Chown tapauksia Hongkongin kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä johtuvien velvoitteiden mukaisesti ja kehottaa Hongkongin hallitusta tarkistamaan yleistä järjestystä koskevaa asetusta sekä saattamaan se kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaiseksi;

                              l)

                              huomautetaan Kiinalle, että vaikka perustuslakia ja Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta sekä yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatetta pääosin noudatetaan, esiintyy yhä enemmän ja laajemmin huolestumista siitä, että Hongkongin sovittu korkean tason autonomia tai Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen julistuksen oikeudellinen arvo tai henki on asetettu kyseenalaiseksi;

                              m)

                              ilmaistaan syvä huolestuminen siitä, että Kiinan kansankongressin pysyvä komitea antaa pyytämättä tai pyynnöstä perustuslaista tulkintoja, jotka edeltävät tuomioistuimen päätöksiä ja joissa esitetään, että demokraattisesti valitut lainsäätäjät olisi jäävättävä, mikä vaarantaa luottamuksen oikeuslaitoksen täyteen riippumattomuuteen kyseisissä yksittäisissä tapauksissa; palautetaan mieliin, että Hongkongin tuomioistuinjärjestelmän ja tavanomaisen oikeusprosessin olisi oltava tärkein väline riita-asioiden ratkaisemisessa;

                              n)

                              korostetaan, että viiden kadonneen kirjamyyjän tapaus on nostanut huolestuttavia kysymyksiä erityishallintoalueen perustuslaissa vahvistetusta autonomiasta ja epäselvyydestä, joka koskee Manner-Kiinan lainvalvontaviranomaisten roolia Hongkongissa;

                              o)

                              tuodaan julki huoli väitteistä, joiden mukaan Kiinan lainvalvontaviranomaiset toimivat Hongkongissa, mikä merkitsisi perustuslain loukkaamista eikä olisi yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen mukaista;

                              p)

                              korostetaan, että tiedonvapautta ja sananvapautta on yleensä kunnioitettu, mutta ilmaistaan samalla huolestuminen lehdistönvapauden jatkuvasta heikentymisestä Hongkongissa, kasvavasta paineesta sekä painettuja että sähköisiä tiedotusvälineitä kohtaan, lisääntyvästä itsesensuurista, joka koskee erityisesti Manner-Kiinaan liittyviä arkaluontoisia asioita tai Hongkongin hallitusta, ja arkaluontoisten poliittisten kirjojen myynnin tiukentuvasta valvonnasta monopolisoimalla lähes kaikkien kirjakauppojen omistus;

                              q)

                              jatketaan Hongkongin erityishallintoalueen hallituksen kanssa kahdenvälistä vuoropuhelua useista politiikan aloista ja yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen täytäntöönpanosta;

                              r)

                              korostetaan, että millään perustuslain mukaisesti säädetyllä lailla, myöskään perustuslain 23 artiklan perusteella esitetyllä lainsäädännöllä, kuten mahdollisella kansallista turvallisuutta koskevalla lakiesityksellä, ei saa puuttua Hongkongin oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja yksinomaiseen lainkäyttövaltaan, eikä niillä saa vaarantaa taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus) mukaisia velvoitteita tai heikentää vapauksia, kuten sananvapautta, tiedotusvälineiden vapautta, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, mielenosoitusten järjestämisen vapautta, vapautta perustaa ammattiliittoja ja ryhtyä lakkoon, tai akateemisen tutkimuksen ja kulttuurisen ja taiteellisen ilmaisun vapautta, eikä niitä saa käyttää ihmisoikeusaktivisteja ja hallituksen arvostelijoita vastaan;

                              s)

                              esitetään parlamentille lähitulevaisuudessa ehdotuksia siitä, miten Hongkongin viranomaisten kanssa kehitetään yhteistyötä verotuksen avoimuuden alalla, mukaan luettuna automaattinen tietojenvaihto, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta sekä OECD:n veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan toimintasuunnitelman (BEPS) mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano;

                              t)

                              edistetään ja tuetaan alueellisesti koordinoituja demokratiaa edistäviä liikkeitä keskeisenä välineenä yhteistyön lisäämiseksi Aasiassa demokratiaan ja ihmisoikeuksiin liittyvissä asioissa;

                              u)

                              kehotetaan Hongkongin hallitusta ryhtymään tehokkaampiin toimiin, joilla torjutaan veronkiertoa ja veropetoksia sekä valvotaan yrityksiä, jotka helpottavat veronkiertoa ja veropetoksia Hongkongissa sijaitsevien tytäryritystensä kautta, ja määrätään niille tästä seuraamuksia;

                              v)

                              etsitään keinoja, joilla tuetaan Hongkongin kansalaisyhteiskuntaa ja erityisesti organisaatioita, jotka pitävät yllä yleismaailmallisia arvoja, edistävät ihmisoikeuksia ja tukevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja lehdistön vapautta; korostetaan, että vain väkivallaton vastustus ja vuoropuhelu voivat olla keinoja kiistojen ratkaisemiseksi;

                              w)

                              suositetaan Hongkongin lakiasäätävälle neuvostolle, että se tutkisi tarkasti suurnopeusrautatieliikennettä koskevaa tulevaa lainsäädäntöä yhdessä Hongkongin kansalaisjärjestöjen ja kansalaisten kanssa;

                              x)

                              kehotetaan Hongkongin akateemisia instituutioita säilyttämään opetussuunnitelmiensa ja tutkimuksen korkeat standardit ja suojelemaan akateemista vapautta, mutta tuodaan tähän liittyen julki huoli menettelyistä, joilla yliopistojen neuvostot nimitetään, ja opetussuunnitelman muuttamiseen tähtäävästä ulkopuolisesta puuttumisesta, jotka saattavat heikentää korkea-asteen oppilaitosten riippumattomuutta; edistetään eurooppalaisten ja Hongkongin akateemisten instituutioiden välisten siteiden vahvistamista;

                              y)

                              kehotetaan hyväksymään hyvissä ajoin syrjinnän vastaista lainsäädäntöä;

                              z)

                              muistutetaan, että maahanmuutto on vaikuttanut voimakkaasti Hongkongin yhteiskuntaan ja asukkaisiin ja että siihen kuuluvat myös pakolaiset, ja kehotetaan Hongkongin hallitusta muuttamaan pakolais- ja muuttoliikepolitiikkaansa niin, että se vastaa kansainvälisiä normeja erityisesti ilman saattajaa saapuvien alaikäisten pakolaisten osalta;

                              a a)

                              korostetaan, että vaikka äskettäiset selvitykset osoittavat, että monet Hongkongin asukkaista haluavat muuttaa ulkomaille, olisi valitettavaa, jos Hongkong ei kykene pitämään kiinni lahjakkaista ja parhaista kansalaisistaan, ja huolestuttavaa, jos monet, varsinkin nuoret, menettävät uskonsa tulevaisuuteen;

                              a b)

                              pannaan huolestuneena merkille, että Pohjois-Koreaa koskeva YK:n asiantuntijapaneeli on vahvistanut, että Hongkong on yksi kahdesta kaupankäyntialueesta, joilla suurin osa Pohjois-Korean hallitsemista tekaistuista yhtiöistä on toiminut; palautetaan mieliin, että kansainväliset yhteisyritykset Pohjois-Korean kanssa ovat vastoin YK:n turvallisuusneuvoston viimeisintä päätöslauselmaa 2388 (2017), ja kehotetaan Hongkongin viranomaisia käsittelemään Pohjois-Koreaa koskevan YK:n asiantuntijapaneelin esiin tuomia huolenaiheita;

                              a c)

                              kiinnitetään Hongkongin viranomaisten huomiota siihen, että erään tutkimuksen mukaan Hongkongin yhdyskuntajätteen määrä on lisääntynyt 80 prosenttia viime vuosikymmenen aikana, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kun väestönkasvu, ja autetaan heitä kehittämään toimiva jätteenvähentämispolitiikka, edistämään kierrätystä ja muita kiertotalouden muotoja sekä lisäämään tietoisuutta vastuullisesta kuluttamisesta;

                              a d)

                              korostetaan Kiinan viranomaisille, että Hongkongin autonomian kunnioittaminen kaikilta osin voi tarjota mallin perinpohjaisille demokraattisille ja poliittisille uudistuksille Kiinassa ja Kiinan yhteiskunnan asteittaiseksi vapauttamiselle ja avaamiselle kilpailulle;

                              a e)

                              korostetaan EU:n sitoutumista demokratian lujittamiseen Hongkongissa, mukaan luettuina oikeusvaltioperiaate, oikeuslaitoksen riippumattomuus, perusvapaudet ja -oikeudet, avoimuus sekä tiedon- ja ilmaisunvapaus;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä antamaan sen tiedoksi Hongkongin erityishallintoalueen hallitukselle ja Kiinan kansantasavallan hallitukselle.

         (1)  EYVL L 151, 18.6.1999, s. 20.

         (2)  EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

         (3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0045.

         (5)  EUVL C 286 E, 23.11.2006, s. 523.

         (6)  EUVL C 64 E, 12.3.2004, s. 130.

         (7)  EUVL C 31 E, 5.2.2004, s. 261.

         (8)  EYVL C 197, 12.7.2001, s. 387.

         (9)  EYVL C 328, 26.10.1998, s. 186.

         (10)  EYVL C 132, 28.4.1997, s. 222.

         (11)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 92.

         (12)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 126.


title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä toukokuuta 2019, osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa

text:
               15.5.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 166/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 14 päivänä toukokuuta 2019,
      osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa
      (2019/C 166/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan 6 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklaan perustuvasta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 10,
      ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (1),
      ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään, että neuvosto hyväksyy päätöksiä ja antaa suosituksia, joissa arvioidaan voimavaratarjouksia, joita osallistuvat jäsenvaltiot ovat tehneet sovittujen sitoumusten noudattamiseksi kyseisen päätöksen 6 artiklassa kuvatun mekanismin mukaisesti.

                  (2)

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että neuvosto tarkastelee kerran vuodessa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, neuvostolle PRY-yhteistyöstä antaman vuosikertomuksen perusteella, noudattavatko osallistuvat jäsenvaltiot edelleen kyseisen päätöksen 3 artiklassa tarkoitettuja tiukempia sitoumuksia.

                  (3)

                  Etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten 6 päivänä maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (2) 15 kohdassa esitetään, että korkean edustajan olisi annettava ensimmäinen vuosikertomuksensa huhtikuussa 2019 tai vuoden ensimmäisellä puoliskolla viimeistään ennen asianomaista kokoontuvaa ulkoasiainneuvostoa, jotta osallistuvien jäsenvaltioiden viimeistään 10 päivänä tammikuuta 2019 esittämät ajan tasalle saatetut kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat otetaan huomioon. Kyseisen suosituksen 16 kohdassa esitetään, että Euroopan unionin sotilaskomitean (EUSK) olisi toimitettava poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle (PTK) sotilaallinen kannanotto ja suosituksia, jotta PTK voisi valmistella viimeistään kunkin vuoden toukokuussa neuvoston suorittamaa uudelleentarkastelua siitä, noudattavatko osallistuvat jäsenvaltiot edelleen tiukempia sitoumuksia.

                  (4)

                  Pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (3) 26 kohdassa esitetään, että korkean edustajan olisi otettava kyseinen suositus huomioon PRY-yhteistyötä koskevassa vuosikertomuksessa, joka tukee arviointia kunkin osallistuvan jäsenvaltion tiukempien sitoumusten täyttämisestä.

                  (5)

                  Neuvosto antoi 19 päivänä marraskuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/1797 (4) PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta annetun päätöksen (YUTP) 2018/340 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle.

                  (6)

                  Korkea edustaja toimitti neuvostolle 22 päivänä maaliskuuta 2019 PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta koskevan vuosikertomuksensa, jossa käsitellään myös sitä, miten kukin osallistuva jäsenvaltio noudattaa sitoumuksiaan päivitetyn ja tarkistetun kansallisen täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisesti.

                  (7)

                  Neuvoston olisi näin ollen annettava tältä pohjalta suositus, jossa arvioidaan osallistuvien jäsenvaltioiden edistymistä pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      I   Tavoite ja soveltamisala

                  1.

                  Tämän suosituksen tavoitteena on arvioida voimavaratarjouksia, joita osallistuvat jäsenvaltiot ovat tehneet pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamiseksi, korkean edustajan PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta koskevan 22 päivänä maaliskuuta 2019 antaman vuosikertomuksen, jäljempänä ’vuosikertomus’, perusteella ja käyttäen osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan toimittamia tietoja.

                  2.

                  Tässä suosituksessa otetaan huomioon myös osallistuvien jäsenvaltioiden neuvostolle toimittamat raportit edistymisestä PRY-hankkeiden täytäntöönpanossa vuonna 2018 sekä PRY:n sihteeristön laatima raportti PRY-hankkeista alustavasti saaduista kokemuksista.

            II   Havainnot ja arviointi

                  3.

                  Korkean edustajan ensimmäistä vuosikertomusta pidetään vakaana perustana neuvostolle PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilanteen arvioimiselle myös sen osalta, miten kukin osallistuva jäsenvaltio noudattaa sitoumuksiaan.

                  4.

                  Olisi varmistettava, että PRY, puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD), Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) ja tuleva Euroopan puolustusrahasto (EDF) sekä muut EU:n puolustusaloitteet ovat keskenään yhtenäisiä, jotta ne voivat osaltaan auttaa saavuttamaan unionin tavoitetason turvallisuuden ja puolustuksen alalla. Tässä yhteydessä palautetaan mieleen korkealle edustajalle / varapuheenjohtajalle / Euroopan puolustusviraston johtajalle esitetty pyyntö parantaa edelleen EU:n puolustusaloitteiden lisäsynergioita ja yhtenäisyyttä jäsenvaltioita tiiviisti kuullen.

                  5.

                  Osallistuvat jäsenvaltiot osoittavat nykyisillä ja tulevilla toimillaan panoksensa PRY:n puitteissa sovittujen yli 20 tiukemman sitoumuksen noudattamiseen; näiden toimien ansiosta ne edistyvät unionin tavoitetason saavuttamisessa turvallisuuden ja puolustuksen alalla, mikä parantaa unionin valmiuksia toimia turvallisuudentarjoajana ja sen strategista riippumattomuutta sekä vahvistaa sen kykyä tehdä yhteistyötä kumppanien kanssa ja suojella kansalaisiaan.

                  6.

                  Koska jäsenvaltioilla on vain yksi yhteinen joukkovalikoima, jota ne voivat käyttää eri kehyksissä, jäsenvaltioiden valmiuksien kehittäminen EU:n puitteissa auttaa myös vahvistamaan Yhdistyneiden kansakuntien ja Naton käytössä potentiaalisesti olevia valmiuksia.

                  7.

                  PRY:n täytäntöönpanon edistämistä tässä ensimmäisessä vaiheessa koskevan ohjauksen antamiseksi neuvosto korostaa, että kaiken kaikkiaan

                              a)

                              osallistuvat jäsenvaltiot ovat edistyneet merkittävästi puolustusbudjettien ja yhteisiä puolustusinvestointeja koskevien sitoumusten täytäntöönpanossa. Tätä kehitystä olisi ylläpidettävä ja tarvittaessa vahvistettava tulevina vuosina tarkempien tavoitteiden mukaisesti;

                              b)

                              osallistuvat jäsenvaltiot ovat alkaneet hyödyntää kansallisen puolustuksen suunnittelussa EU:n välineitä, aloitteita ja instrumentteja, kuten tarkistettua voimavarojen kehittämissuunnitelmaa (CDP), puolustuksen koordinoitua vuosittaista tarkastelua ja Euroopan puolustusteollista kehittämisohjelmaa sekä ovat alkaneet valmistautua Euroopan puolustusrahastoon vuosina 2021–2027. Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan tehostamaan toimiaan tiukempien sitoumusten käsittelemiseksi kullakin alalla, erityisesti hyödyntämällä EU:n välineitä, aloitteita ja instrumentteja parhaalla mahdollisella tavalla kansallisissa puolustussuunnitteluprosesseissaan. Tässä yhteydessä puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun ja voimavarojen kehittämissuunnitelman sekä toisaalta vastaavien Naton prosessien, kuten Naton puolustussuunnitteluprosessin (NDPP), tulosten välinen johdonmukaisuus on varmistettu ja varmistetaan jatkossakin päällekkäisten vaatimusten osalta, tunnustaen samalla näiden kahden organisaation erilainen luonne ja niiden omat vastuualueet;

                              c)

                              osallistuvia jäsenvaltioita kehotetaan edistymään huomattavasti sellaisten tiukempien sitoumusten noudattamisessa, jotka liittyvät niiden puolustusalan välineiden lähentämiseen, erityisesti yhteistoiminnallisen voimavarojen kehittämisen vahvistamiseksi voimavarojen kehittämissuunnitelman ja sen parhaillaan laadittavien asiaa käsittelevien strategisten tapaustutkimusten mukaisesti, tunnustaen kuitenkin samalla, että tämä edellyttää jatkuvaa pidemmän aikavälin ponnistusta;

                              d)

                              osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan tiukempien sitoumusten ja tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti jatkamaan myönteisiä toimiaan joukkojensa yhteistoimintakyvyn ja joustavuuden parantamiseksi; tekemään huomattavia lisäponnistuksia niiden sitoumusten osalta, jotka liittyvät joukkojen käytettävyyden ja toimintavalmiuden vahvistamiseen, mukaan lukien täydentämällä systemaattisemmin EU:n taisteluosastojen luetteloa erityisesti olemassa olevien puutteiden paikkaamiseksi, nopean toiminnan tietokantaa sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioiden joukkoluetteloita; sekä edelleen optimoimaan monikansalliset rakenteet sekä pyrkimään kunnianhimoiseen lähestymistapaan YTPP:n sotilasoperaatioiden yhteistä rahoitusta kohtaan; ja

                              e)

                              osallistuvien jäsenvaltioiden on edistyttävä huomattavasti voimavarojen kehittämissuunnitelmassa havaittujen voimavarapuutteiden ja -prioriteettien käsittelyssä, mukaan lukien vaikutuksiltaan suurten voimavaratavoitteiden tehokas toteuttaminen, sekä yhteistoiminnallisen lähestymistavan pitämisessä kansallisen suunnittelun prioriteettina myös niiden sitoumusten noudattamiseksi, jotka koskevat osallistumista tarvittaessa Euroopan puolustusviraston puitteissa tärkeimpiin yhteisiin tai eurooppalaisiin puolustustarvikeohjelmiin sekä myönteistä vaikuttamista Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan (EDTIB). Tältä osin osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan edelleen esittämään tarvittavat seikat, jotka mahdollistavat tämän alan sitoumusten noudattamisen mielekkään arvioinnin, mukaan lukien sen osalta, kuinka osallistuvien jäsenvaltioiden voimavarojen kehittämishankkeet vahvistavat Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa.

            III   Kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat

                  8.

                  Jotta helpotettaisiin kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa esitettyjen sitoumusten täytäntöönpanon arviointia ja parannettaisiin eri aloilla esiin nousevien suuntausten tunnistamista, osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan edelleen kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan esitettävien tietojen laatua ja tarkkuutta siten, että ne panevat täytäntöön tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen. Tämä koskee erityisesti tulevaisuuspainotteisten suunnitelmien esittämistä aina kun mahdollista.

                  9.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan käymään jatkossakin kahdenvälisiä vuoropuheluja PRY:n sihteeristön kanssa tulevien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmiensa tarkistamisesta ja päivittämisestä. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi PRY:n sihteeristön tukemina jatkossakin varmistettava keskinäinen avoimuus ja kehitettävä edelleen yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta PRY-yhteistyön ja muiden puolustukseen liittyvien aloitteiden, myös puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun, yhteydessä vaadittujen ja toimitettujen tietojen osalta. PRY:n sihteeristöä kannustetaan kehittämään edelleen tapoja tukea riittävästi osallistuvia jäsenvaltioita.

            IV   PRY-hankkeet

                  10.

                  Ottaen huomioon neuvostolle toimitetut raportit edistymisestä PRY-hankkeiden täytäntöönpanossa osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan edistämään työskentelyä ja keskittymään niiden hankkeiden, joihin ne osallistuvat, nopeaan ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon konkreettisten tulosten saavuttamiseksi tiukempien sitoumusten noudattamisessa.

                  11.

                  Ottaen huomioon saadut kokemukset alkaen seuraavasta PRY-hankkeiden ehdotuspyyntökierroksesta ja ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2018/1797 päivittäminen, osallistuvia jäsenvaltioita kehotetaan PRY:n sihteeristön tukemina ryhtymään seuraaviin toimiin:

                              a)

                              vastaamaan kaikkiin voimavarojen kehittämissuunnitelmassa määritettyihin EU:n voimavarojen kehittämisen prioriteetteihin, mukaan lukien vaikutuksiltaan suuret voimavaratavoitteet ja Euroopan puolustusviraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden hyväksymät strategiset tapaustutkimukset, sekä ottamaan huomioon puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun puitteissa tehdyt havainnot;

                              b)

                              kehittämään hankkeita, joiden tavoitteena on hyödyntää olemassa olevien sotilaallisten voimavarojen välistä yhteistyötä ja asettamaan kyseiset voimavarat operaatioiden saataville;

                              c)

                              toimittamaan yhteisesti vähintään kahden osallistuvan jäsenvaltion esittämiä hanke-ehdotuksia, joita olisi arvioitava muun muassa hanke-ehdotuksen kehitystason ja sen rahoitus- ja muiden tarvittavien resurssien alustavan katsauksen pohjalta.

                        PRY:n sihteeristöä pyydetään esittämään edelleen tarkennettuja hankkeiden arviointikriteerejä ennen seuraavaa hankkeita koskevaa ehdotuspyyntöä.

                  12.

                  Jotta varmistettaisiin EU:n puolustusaloitteiden suurempi yhtenäisyys ja synkronointi sekä keskityttäisiin perustellumpiin hankkeisiin, vuoden 2019 jälkeen seuraava PRY-hankkeita koskeva ehdotuspyyntö on määrä järjestää vuonna 2021, tämän kuitenkaan rajoittamatta tulevaa päätöksentekoa. Saatujen kokemusten perusteella osallistuvat jäsenvaltiot harkitsevat sen jälkeen siirtymistä joka toinen vuosi käynnistyvään prosessiin. On muistettava, että hankkeen jäsenillä on mahdollisuus ottaa komissio tarvittaessa mukaan hankkeen käsittelyyn PRY-hankkeiden hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisesti.

            V   Tulevat toimet

                  13.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kehotetaan tarkistamaan kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmansa niiden päivittämiseksi tarvittaessa tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti ja ottaen huomioon vuosikertomuksen havainnot ja suositukset sekä esittämään ne 10 päivään tammikuuta 2020 mennessä.

                  14.

                  Sen lisäksi, että korkea edustaja kuvailee PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta, mukaan lukien kunkin osallistuvan jäsenvaltion sitoumusten noudattaminen kansallisen täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisesti, korkeaa edustajaa pyydetään myös antamaan vuoden 2020 vuosikertomuksessa ensimmäiset ehdotukset PRY:n ensimmäisen vaiheen (2018–2020) lopuksi toteutettavaa ensimmäistä strategista uudelleentarkastelumenettelyä varten, ottaen huomioon muut asiaankuuluvat EU:n aloitteet, jotka osaltaan auttavat saavuttamaan unionin tavoitetason turvallisuuden ja puolustuksen alalla.

         Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            F. MOGHERINI

         (1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUVL C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  EUVL C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Neuvoston päätös (YUTP) 2018/1797, annettu 19 päivänä marraskuuta 2018, PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta annetun päätöksen (YUTP) 2018/340 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle (EUVL L 294, 21.11.2018, s. 18).