               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 527 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ruotsin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ruotsin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Ruotsia koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  3
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  4
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Tällä voisi olla kielteinen vaikutus talouteen ja mahdollisesti myös pankkisektoriin. Mahdolliset kielteiset vaikutukset pankkisektoriin voisivat myös ulottua naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Viime vuosina on toteutettu jonkin verran toimenpiteitä näiden epätasapainojen korjaamiseksi. Näillä toimenpiteillä on kuitenkin toistaiseksi ollut vain vähän vaikutusta. Toimia tarvitaan edelleen tärkeillä osa-alueilla, joihin kuuluvat etenkin velkarahoitteisen omistusasumisen verokannustimet, asuntojen tarjonta ja erityisesti vuokramarkkinat.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19:n virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  5
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  6
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalista, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palvelujen ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  7
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Ruotsia kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski Ruotsissa, mikä pahentaa pääkaupungin ja maan muiden alueiden tai kaupunki- ja maaseutualueiden välisten erojen jo havaittua hitaasti kasvavaa suuntausta. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Ruotsi toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

               (12)Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 0,4 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän 3,8 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Alijäämän ennustetaan supistuvan 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja muuttuvan 1,5 prosentin ylijäämäksi vuoteen 2023 mennessä. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 35 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 40 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemiaan liittyvä suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (13)Ruotsi on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin sisältyy toimia terveydenhuoltopalvelujen vahvistamiseksi (0,1 % suhteessa BKT:hen), hätätuki vaikeuksissa oleville aloille (1,6 % suhteessa BKT:hen) sekä työmarkkina- ja sosiaalipoliittisia toimenpiteitä (0,2 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Ruotsi on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Lähentymisohjelman mukaan näihin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti veronmaksun lykkäykset, joiden suuruus on enintään 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, sekä erilaiset lainatakaukset ja laajennetut luottojärjestelyt, joiden suuruus on noin 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ruotsin toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen mukaisia. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamisen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (14)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Ruotsin julkisen talouden rahoitusasema on –5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –2,2 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen velan ennustetaan pysyvän alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021.

               (15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Ruotsin ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (16)Ruotsin talous on hidastunut ennennäkemättömällä tavalla covid-19-pandemian puhjettua. Komission ennusteen mukaan työttömyys nousee 9,7 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee 9,3 prosenttiin vuonna 2021. Yksityisen kulutuksen odotetaan vähenevän voimakkaasti erityisesti kaikkein riskialtteimmissa kulutusluokissa, kuten liikenteessä, ravintola-alalla ja majoitusalalla. Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen ennustetaan laskevan jopa kulutusta jyrkemmin, mikä johtuu suurelta osin elpymisvauhtia koskevasta epävarmuudesta. Ruotsin viranomaiset aloittivat toimenpiteiden toteuttamisen varhaisessa vaiheessa ja ovat vähitellen laajentaneet politiikkatoimia pandemian leviämisen myötä. Toimenpiteet koskivat terveydenhuoltoa ja taloudellisten häiriöiden torjuntaa. Terveydenhuoltoon liittyviin toimenpiteisiin kuuluu keskushallinnon taloudellinen tuki, joka kattaa kaikki covid-19-pandemian aiheuttamat lisäkustannukset terveydenhuoltojärjestelmästä vastaaville alueille ja paikallisviranomaisille. Talouden alalla hallitus on toteuttanut monenlaisia toimenpiteitä yrityssektorin kustannusten alentamiseksi (lyhytaikaiset lomautukset, sairauspäivärahoista aiheutuvat kustannukset, työnantajan sosiaaliturvamaksujen perimättä jättäminen, luottotakaukset ja vuokranalennukset) sekä yritysten maksuvalmiuden varmistamiseksi (veronmaksun lykkääminen, mukaan lukien alv-maksut). Lisäksi Ruotsin keskuspankki (Riksbank) on päättänyt myöntää yrityksille lainoja pankkien kautta ja ostaa valtion ja kuntien joukkovelkakirjoja sekä katettuja asunto-obligaatioita ja ruotsalaisten finanssialan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja ja yritystodistuksia. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Keskuspankki on myös tehnyt valuutanvaihtosopimuksia muiden keskuspankkien kanssa varmistaakseen, että tärkeitä valuuttoja on rahoitusalan käytettävissä. Sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa on laajennettu lisäämällä työttömyys- ja sairausetuuksia, alentamalla työttömyysvakuutusjärjestelmään pääsyä koskevia vaatimuksia sekä aktiivisella työmarkkina- ja koulutuspolitiikalla (vihreät työpaikat, Nystartjobb-ohjelman laajentaminen, kesäkurssit, korkea-asteen opiskelijoiden määrän lisääminen).

               (17)Ruotsin covid-19-pandemian vuoksi toteuttamat lyhyen aikavälin toimenpiteet perustuvat asianmukaisten resurssien ja kapasiteettipuskurien turvaamiseen sekä terveydenhuollon työntekijöiden tehtävien ja vastuiden mukauttamiseen. Keskipitkällä aikavälillä tämän pitäisi johtaa myös oikea-aikaiseen ja maantieteellisesti tasapainoiseen terveydenhuoltoon sekä terveydenhuollon työntekijöiden asianmukaiseen sijoittamiseen eri ympäristöihin (esimerkiksi avohoitoon ja sairaalahoitoon) ja auttaa välttämään terveydenhuoltohenkilöstön rakenteellista puutetta. Ruotsin vahvan tutkimus- ja innovointialan hyödyntäminen tiedelähtöisissä toimissa voi edistää rokotteiden kehittämistä, hoitoja ja diagnostiikkaa sekä tutkimustulosten muuntamista kansanterveyspolitiikaksi.

               (18)Osaamisen, erityisesti digitaalisten taitojen, saatavuuden tukeminen voi edistää tuottavuuden kasvua huipputeknologian aloilla tehtävän tutkimuksen ja innovoinnin kautta ja auttaa saavuttamaan Ruotsin kunnianhimoiset ilmasto- ja energiatavoitteet, jotka sisältyvät sen kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Investointeja tarvitaan myös maahanmuuttajataustaisten ja syntyperältään ruotsalaisten oppilaiden välisten koulutustulosten erojen kaventamiseksi. Työn korkea laatu on vaikuttanut merkittävästi työn tuottavuuden kasvuun, mutta tämä vaikutus oli lähes kadonnut ennen covid-19-kriisiä. On myös välttämätöntä integroida työmarkkinoille ryhmät, joiden potentiaalia ei hyödynnetty täysimääräisesti ennen kriisiä, kuten EU:n ulkopuolelta tulevat maahanmuuttajat ja vammaiset. Osaamisvaje on erityisen suuri koulutuksessa, terveydenhuollossa, sosiaalipalveluissa, tieto- ja viestintäteknologian alalla, teollisuudessa ja rakennusalalla.

               (19)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Digitaali- ja mikroelektroniikka-aloilla yli 50 prosenttia työnantajista ilmoittaa alalla olevan osaamisvajetta, joka vaikuttaa kasvuun. Julkisten tutkimusmenojen säilyttäminen suurina on välttämätön edellytys tuottavuuden parantamiselle. Työvoiman tuottavuuden kasvun palauttaminen edellyttää myös pääomaintensiteetin kasvua ja investointien lisäämistä huipputeknologian aloilla ja innovatiivisilla aloilla. Uusien digitaaliteknologioiden leviäminen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin auttaa parantamaan tuottavuutta. Kriisi on osoittanut digitaalisen infrastruktuurin tärkeyden ja sen, että nopeita ja vakaita yhteyksiä on oltava saatavilla kaikissa ihmisten asuin- ja työskentelypaikoissa. Mobiililaajakaistan laajentaminen 700 MHz:n taajuusalueella on tärkeässä asemassa, samoin kuin mahdollisuus saada rahoitustukea kiinteän laajakaistan kehittämiseen. Tuleva 5G-huutokauppa antaa lisäsysäyksen Ruotsin talouden digitalisoinnille. Ilmastoneutraalin yhteiskunnan saavuttamista vuonna 2045 koskeva tavoite edellyttää myös tutkimukseen ja innovointiin tehtäviä investointeja, jotka mahdollistavat uusien kilpailukykyisten ratkaisujen kehittämisen ja toteuttamisen hiilestä irtautumiseksi, sekä koordinoiduja sosiaalisia toimia ja politiikkatoimia. Liikenne on ensisijainen kohde Ruotsin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Poliittisella asialistalla on ajoneuvokannan kokonaisvaltainen ja suhteellisen nopea muuttaminen vähäpäästöiseksi. Suunnitellut investoinnit rautatieinfrastruktuuriin ovat tärkeitä liikennemuotojakauman kehityksen kannalta ja Ruotsin kunnianhimoisen ilmastotavoitteen saavuttamiseksi. Liikenteen ja teollisuuden sähköistäminen edellyttää huomattavia investointeja sähköntuotantoon ja -jakeluun. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Ruotsia vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Ruotsi voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (20)Jatkuvat epäilyt rahanpesusta ovat vaikuttaneet ruotsalaisten pankkien maineeseen, ja rahanpesun estäminen on edelleen Ruotsin ensisijainen tavoite. Tehokas valvonta edellyttää lisää resursseja ja asianmukaisia menettelyjä riskiperusteisen lähestymistavan soveltamiseksi. Ruotsi on myöntänyt, että asianmukaisen valvonnan ja tutkimusten toteuttamiseen tarvitaan lisää resursseja, ja se on vahvistanut rahoitusvalvontaviranomaisensa valmiuksia. Valvontaviranomaisen valmiudet ovat kuitenkin edelleen alhaiset Ruotsin rahoitusalan kokoon verrattuna. Haasteita on edelleen, ja riskiperusteinen lähestymistapa on vielä pantava kaikilta osin täytäntöön.

               (21)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (22)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Ruotsi edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (23)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (24)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (25)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Näissä suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Sen jälkeen kun suositukset on kohdistettu uudelleen pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamista ja talouden elpymisen helpottamista koskevaan tavoitteeseen, yhdessäkään näistä suosituksista ei puututa suoraan makrotalouden epätasapainoon, jonka komissio on havainnut asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla,

               SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; varmistaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn muun muassa kriittisten lääkinnällisten tuotteiden, infrastruktuurin ja työvoiman riittävällä saatavuudella;

               2.edistää innovointia ja tukee koulutusta ja osaamisen kehittämistä; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään ja digitaaliseen siirtymään, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, huipputeknologian aloihin ja innovatiivisiin aloihin, 5G-verkkoihin ja kestävään liikenteeseen;

               3.tehostaa rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa ja panee rahanpesun torjuntasäännöstön tehokkaasti täytäntöön.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 523 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Romaniaa koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  3
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  4
               noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti kustannuskilpailukykyyn ja vaihtotaseen alijäämän kasvuun tilanteessa, jossa finanssipolitiikka on elvyttävää ja liiketoimintaympäristö ennakoimaton.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  5
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  6
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa, että työpaikoilla on asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolosuhteet, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  7
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Romaniaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Romanian eri alueiden välillä investointien ja työvoiman tuottavuuden merkittävien puutteiden sekä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy riski, että alueelliset erot Romaniassa kasvavat, mikä kääntää jo havaitun suuntauksen, jonka mukaan pääkaupungin ja muun maan sekä kaupunki- ja maaseutualueiden väliset erot ovat vähentyneet hieman. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Romania toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 14 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota.

               (12)Neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020, että Romaniassa on liiallinen alijäämä, koska se ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019. Päätös perustui hallituksen päivitettyihin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, joissa otetaan huomioon talousarvion toteuttamista tänä vuonna koskevat tiedot tähän mennessä. Vuoden 2019 julkisen talouden alijäämän toteutuma (4,3 % suhteessa BKT:hen) vahvistaa, että alijäämäkriteeriä ei noudatettu. Se oli tulosta julkisen talouden epätasapainon jatkuvasta lisääntymisestä, joka johtui vuodesta 2016 lähtien toteutetusta elvyttävästä finanssipolitiikasta vahvan talouskasvun aikana. Järjestelmälliset ja toistuvat poikkeukset kansallisista finanssipoliittisista säännöistä kyseisenä aikana tekivät näistä säännöistä suurelta osin tehottomia. Romania on lisäksi toistuvasti jättänyt toteuttamatta tehokkaita toimia niiden suositusten johdosta, jotka neuvosto on antanut sille merkittävän poikkeaman menettelyn yhteydessä. Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022.

               (13)Romanian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys oli vaarassa jo ennen covid-19-pandemian puhkeamista suuren julkisen talouden alijäämän ja ikääntymisen kustannusten, erityisesti eläkkeiden, ennakoidun merkittävän kasvun vuoksi. Vanhuuseläkkeitä korotettiin 15 prosenttia syyskuussa 2019, ja kesällä 2019 hyväksytyn eläkelain mukaan niiden on määrä nousta 40 prosenttia syyskuussa 2020, minkä lisäksi ne lasketaan uudelleen ylöspäin syyskuussa 2021. Eläkemenojen on siis määrä lisääntyä huomattavasti vuosina 2020–2022. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä lisää entisestään covid-19-pandemian vaikutus talouden toimeliaisuuteen ja vaikutuksen lieventämiseksi tarvittavat julkisen talouden toimet. Aiemmat finanssipoliittiset päätökset ovat jättäneet Romanialle vähäiset finanssipoliittiset puskurit covid-19-pandemian vaikutusten hoitamiseen.

               (14)Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman ennakoidaan heikkenevän siten, että alijäämä, joka oli 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kasvaa 6,7 prosenttiin vuonna 2020, kun taas julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuonna 2019 kasvavan 35,2 prosentista 40,9 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin. Lisäksi julkisen talouden ennusteisiin liittyy maakohtaisia riskejä. Joitakin tuloeriä ei ilmeisestikään ole arvioitu perustana olevien makrotalouden ennusteiden mukaisesti, kun taas joidenkin juoksevien menoerien väheneminen näyttää perustuvan sellaisiin vakauttamistoimenpiteisiin, joita ei ole täsmennetty ohjelmassa.

               (15)Romania on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa työntekijöille maksettavat tekniset työttömyysetuudet ja vastaavat etuudet muille työntekijäryhmille, terveydenhuollon laitteiden menot ja muut menot covid-19-pandemian torjumiseksi sekä covid-19-tartunnan saaneiden potilaiden parissa työskentelevien terveydenhuoltoalan työntekijöiden bonukset. Lisäksi hallitus on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näitä toimenpiteitä ovat veronmaksun lykkäykset, alv-palautusten nopeuttaminen, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) lainatakaukset, kotitalouksien ja pk-yritysten pankkilainojen maksuaikojen kulumisen väliaikainen keskeyttäminen sekä pk-yritysten vuokrien ja energialaskujen lykkääminen. Romanian hallituksen toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-pandemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan.

               (16)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Romanian julkisen talouden rahoitusasema on –9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –11,4 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Komission ennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 46,2 prosenttia vuonna 2020.

               (17)Romania julisti hätätilan 16 päivänä maaliskuuta 2020. Kaikki koulut ja kaupat ensisijaisen tärkeitä tuotteita myyviä kauppoja lukuun ottamatta määrättiin olemaan kiinni 25 päivästä maaliskuuta 2020, ja rajanylitystä koskevat rajoitukset tulivat voimaan. Liikkuminen julkisilla alueilla oli sallittua vain rajoitetuissa tapauksissa, ja yli 65-vuotiaisiin sovellettiin vielä tiukempia toimenpiteitä. Romania myös kielsi matkustamisen tiettyihin maihin ja asetti useita kaupunkeja tiukkaan karanteeniin. Tämä tilanne on aiheuttanut vahinkoa talouden tuotantosektorille, koska sulkutoimenpiteillä on ollut vakavia kielteisiä vaikutuksia talouden toimeliaisuuteen. Teollisuudessa useat valmistajat lopettivat tuotannon maaliskuussa, millä oli voimakkaita heijastusvaikutuksia keskeisiin aloihin, kuten autoalaan. Samanlainen kehitys on havaittavissa vähittäiskaupassa sekä hotelli-, ravintola- ja matkailualalla. Yhteisvaikutus ajaa talouden taantumaan vuonna 2020. Hätätila päättyi 14 päivänä toukokuuta 2020, ja Romania ilmoitti purkavansa rajoituksia asteittain. Käyttöön otettiin 15 päivästä toukokuuta 2020 alkaen toimenpiteitä, jotka koskevat liikkuvuuden vapauttamista kaupungeissa, vähittäiskaupan osittaista avaamista sekä kasvosuojusten pakollista käyttöä suljetuissa julkisissa ja kaupallisissa tiloissa, julkisessa liikenteessä ja työpaikoilla. Jotkin autonvalmistajat käynnistivät toimintaansa asteittain uudelleen toukokuun 2020 alussa. Hallitus valmistelee lisätoimenpiteitä talouden käynnistämiseksi uudelleen.

               (18)Pandemia on aiheuttanut terveydenhuoltojärjestelmälle ennennäkemättömän paineen. Kriisi koettelee järjestelmää, jolle ovat tyypillisiä rakenteelliset heikkoudet, kuten terveydenhuoltomenojen niukkuus ja eriarvoisuus hoidon saatavuudessa. Tässä tilanteessa keskeisenä haasteena on parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja kapasiteettia reagoida häiriöihin. Romania osti välittömästi kriisin alettua kriittisiä lääkinnällisiä tuotteita ja sisällytti covid-19-tautiin liittyvät terveydenhoitokustannukset vakuuttamattomien henkilöiden vähimmäisetuuspakettiin. Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä heikentävät alan merkittävä työvoimapula (esimerkiksi perhelääkäreitä on liian vähän), vanhentuneet terveydenhuoltolaitokset, lääkinnällisten tuotteiden puute, terveydenhuollon työntekijöiden riittämätön koulutus sekä hoidon eri tasojen välisen jatkuvuuden ja integroinnin heikkoudet. Terveydenhuollossa raportoitiin olevan yhä enemmän täyttämättömiä tarpeita jo ennen covid-19-kriisiä, ja on todennäköistä, että terveydenhuollon saatavuus on entisestään heikentynyt. Pandemia on myös paljastanut alueellisia eroja sekä kuilun pienituloisten ja vanhusten terveydenhuollon kattavuudessa. Pidemmällä aikavälillä väestön ikääntyminen ja muuttoliike ovat haasteita, jotka aiheuttavat lisäpaineita terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvylle. Covid-19-pandemia on osoittanut, että yhtä tärkeää on puuttua rakenteellisiin kysymyksiin, kuten ennaltaehkäisevän hoidon, avohoidon ja yhteisöperustaisen hoidon kehittämiseen, hyvin kohdennetuin julkisin toimenpitein. Romanian terveydenhuoltojärjestelmän vahvistamiseksi tarvitaan pitkän aikavälin investointeja, joilla turvataan terveydenhuollon työntekijät ja laitteet, tehostetaan teknologista ja soveltavaa tutkimusta ja parannetaan terveyspalvelujen kattavuutta ja saatavuutta kaikille kansalaisille, myös kaupunkialueiden ulkopuolisilla alueilla, esimerkiksi sähköisten terveyspalvelujen avulla.

               (19)Viime vuosien nopea talouskasvu on parantanut sosiaalisia oloja. Kotitalouksien käytettävissä olevat bruttotulot kasvoivat 5,7 prosenttia vuonna 2019. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, 31,2 prosenttia vuonna 2019, oli EU:n suurimpia, vaikka se onkin pienentynyt tasaisesti. Pandemian vaikutus talouteen voi kuitenkin johtaa sosiaalisten olojen heikkenemiseen. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen, esimerkiksi lasten ja työssäkäyvien köyhyyden sekä tuloerojen, odotetaan lisääntyvän. Suurin riski kohdistuu heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten epätyypillisen tai pimeän työn tekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, romaneihin, vammaisiin, vanhuksiin ja asunnottomiin. Sosiaaliseen suojeluun liittyvien toimenpiteiden kattavuus ja riittävyys sekä vero- ja etuusjärjestelmän tehokkuus tulojen uudelleenjaossa ovat edelleen rajallisia. Maaseudulla ja epävirallisilla asuinalueilla asuvilla lapsilla on vähäiset mahdollisuudet laadukkaaseen varhaiskasvatukseen, riittävään ravitsemukseen, terveydenhuoltoon ja asumiseen. Sosiaalisilla tulonsiirroilla on hyvin vähäinen vaikutus köyhyyden vähentämiseen, eikä useimpien sosiaalietuuksien perustana käytettyä viiteindeksiä ole päivitetty vuoden 2008 jälkeen. Vähimmäistoimeentulotuen riittävyys on edelleen EU:n heikoimpia. Vaikka vähimmäistoimeentulotuen uudistus hyväksyttiin jo vuonna 2016, sen toteuttamista on lykätty edelleen vuoteen 2021. Sosiaalipalvelut ja muut keskeiset palvelut ovat edelleen suurelta osin riittämättömiä esimerkiksi vesihuollon, sanitaation, energian ja asumisen osalta. Lisäksi alueellinen jakautuminen on epätasaista, ja maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä maan eri alueiden välillä on huomattavia eroja. Tämä voi rajoittaa kapasiteettia torjua pandemian vaikutusta. Yhteisötalouden mahdollisuuksia parantaa sosiaalisia oloja ei ole vieläkään hyödynnetty.

               (20)Työmarkkinoiden kehitys pysyi myönteisenä vuonna 2019, mutta maan eri alueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä sosioekonomisten ryhmien välillä on edelleen eroja. Työmarkkinoiden ulkopuolella on paljon erityisesti naisia, nuoria, matalan osaamistason työntekijöitä, vammaisia ja ikääntyneitä. Covid-19-pandemia todennäköisesti pahentaa nykyisiä haasteita yhdessä nopeasti kasvavan työttömyyden ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden suuren määrän kanssa. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 6,5 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 5,4 prosenttiin vuonna 2021. Pimeä työ on edelleen haaste. Sen kielteiset vaikutukset saattavat korostua nykytilanteessa, mikä tuo esiin tarpeen tukea siirtymistä viralliseen työhön. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää tarjota oikea-aikaisia ja räätälöityjä palveluja, joilla vastataan heikossa asemassa olevien, kriisistä kärsivien väestöryhmien ja työntekijöiden tarpeisiin. Hiljattain käynnistetyn teknisen työttömyyden järjestelmän lisäksi työmarkkinoiden häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi on ratkaisevan tärkeää kehittää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa lyhyellä ja pitkällä aikavälillä näille työntekijöille työajan lyhentämisjärjestelyjä sekä toimeentulotukitoimenpiteitä, joustavia työjärjestelyjä ja etätyötä.

               (21)Jatkuva osaamisen kohtaanto-ongelma ja osaamisvaje, jonka taustalla on väestönkehitys ja koulutuksen vähäinen merkitys työmarkkinoilla, rajoittivat Romanian talouden kasvupotentiaalia jo ennen pandemiaa. Oppimistoimiin osallistuvien aikuisten osuus (1,3 % vuonna 2019) on EU:n pienimpiä. Vähäinen osallistuminen varhaiskasvatukseen lisää oppilaiden mahdollisuuksien eriarvoisuutta. Koulutuksen tasa-arvoisuus, osallistavuus ja laatu ovat edelleen merkittäviä haasteita, ja alalla tarvitaan strategisia uudistuksia. Romaniassa on paljon nuoria, jotka ovat lopettaneet koulunkäynnin varhain (15,3 % vuonna 2019) tai jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (14,7 % eli hieman enemmän kuin vuonna 2018). Vieläkään ei ole olemassa koko maan kattavaa integroitua mekanismia, jolla puututtaisiin varhaiseen koulunkäynnin keskeyttämiseen. Koulutustulokset eivät parane etenkään maaseudulla ja köyhillä alueilla. Korkea-asteen koulutukseen osallistuminen on vähäistä, eikä koulutus vastaa edelleenkään riittävästi työmarkkinoiden tarpeisiin. Varsinkin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneiden määrä on edelleen pieni. Romania suoriutuu heikosti useilla digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) osa-alueilla, esimerkiksi digitaalisten julkisten palvelujen, koko väestön digiosaamisen ja yritysten digitalisaation aloilla. Digitaaliset perustaidot ja perustason ohjelmisto-osaaminen ovat EU:n heikoimpia. Puutteellisen digitaalisen infrastruktuurin ja opetusmateriaalin sekä riittämättömien digitaalisten taitojen vuoksi covid-19-pandemian aiheuttama siirtyminen etäopiskeluun asettaa haasteita oppilaitoksille, opettajille ja opiskelijoille, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville opiskelijoille ja romaneille.

               (22)Pandemian ja sen vuoksi toteutettujen sulkutoimien vuoksi toimitusketjut ovat katkenneet koko maassa, yritysten on pitänyt vähentää toimintaansa tai jopa sulkea ovensa, eivätkä ihmiset ole voineet tehdä töitä. Kaupan häiriintyminen ja sulkutoimet vaikuttavat voimakkaasti kaikenkokoisiin yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, minkä lisäksi niillä on likviditeettiongelmia ja niihin kohdistuu konkurssiriski. Hallitus hyväksyi useita toimenpiteitä, joissa yhdistettiin yrityksille annettava räätälöity apu ja kaikkien tilanteesta kärsivien työntekijöiden toimeentuloturva. Kriisistä toipuminen edellyttää lisäresursseja yritysten ja kotitalouksien tukemiseen. Palvelualaan on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä se kärsii eniten. Joidenkin alasektoreiden odotetaan supistuvan valmistusteollisuutta pidemmän aikaa. Hallituksen toimiin kuuluu esimerkiksi 15 miljardin Romanian leun suuruinen julkinen takausjärjestelmä (IMM Invest). Sen kautta myönnetään valtiontakauksia pk-yrityksille näiden korottomiin lainoihin investointien rahoittamiseksi ja käyttöpääoman hankkimiseksi. Takaukset hyödyttävät myös pankkeja, joilla on oltava riittävästi pääomaa ja likviditeettiä, jotta ne voivat varmistaa tarvittavan luottovirran kotitalouksille ja yrityksille. Koska pankkien rooli yritysten – erityisesti innovatiivisten pk-yritysten – luotonantajana on toistaiseksi ollut melko vähäinen, pelkät lainatakaukset eivät ehkä riitä.

               (23)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Kriisi on osoittanut entistä selvemmin, että Romanialla on kriittinen tarve käynnistää uudelleen julkisia infrastruktuureja koskevat toimet esimerkiksi kestävän liikenteen, puhtaan energian, ympäristöinfrastruktuurin ja digitaalipalvelujen infrastruktuurin aloilla. Kaupunkiliikenne kärsii sektorin huonosta organisoinnista ja paikallisten palveluntarjoajien heikoista hallinnollisista valmiuksista. Jätehuoltojärjestelmälle on edelleen tyypillistä, että yhdyskuntajätettä kierrätetään hyvin vähän ja kaatopaikkoja käytetään hyvin paljon. Kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpano edellyttää investointeja energian puhtaaseen tuotantoon ja käyttöön sekä yhden teollisuusalan alueiden ja hiili-intensiivisten alueiden talouden muuntamista. Toimia juomavesi- ja jätevesi-infrastruktuurin laajentamiseksi ja nykyaikaistamiseksi on vauhditettava. Myös ilmanlaadun seurannan verkostoon on välttämätöntä tehdä investointeja, sillä siinä on vakavia rakenteellisia puutteita. Myös kaikkia tiedonvaihtoa tuottavia digitaalisia julkisia palveluja on tarpeen nykyaikaistaa, ja niiden yhteentoimivuus esimerkiksi sosiaali-, koulutus- ja terveydenhuoltoalalla on varmistettava. Suuret alueelliset erot ja joidenkin sektoreiden heikko tuottavuus haittaavat pitkän aikavälin kestävää kasvua. Yhtä tärkeitä ovat investoinnit, joilla edistetään talouden kilpailukykyä tukemalla tutkimus-ja kehittämistoimintaa (T&K), innovatiivisia pk-yrityksiä ja liittymistä unionin strategisiin arvoketjuihin. Yritysten T&K-investoinnit ovat edelleen vähäisiä ja rajoittuvat muutamiin alasektoreihin, jotka ovat erittäin riippuvaisia ulkomaisista suorista sijoituksista. Julkisen T&K-rahoituksen väheneminen on johtanut tieteen ja teknologian huonoon laatuun sekä korkeakoulujen ja yritysten heikkoihin yhteyksiin. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Romaniaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Romania voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (24)Julkishallinnon uudistus on viivästynyt. Strategiselle suunnittelulle ja talousarviosuunnittelulle ei ole olemassa tehokkaita puitteita, mikä aiheuttaa kerrannaisvaikutuksia maan pitkän aikavälin kehityksen strategiseen visioon, toimien priorisointiin ja toimintapolitiikan koordinointiin keskus- ja paikallistasolla. Alakohtainen strategiakehys on hajanainen ja siinä esiintyy päällekkäisyyksiä, eikä sektoreiden sisäisiä toimia priorisoida. Hallituksen pääsihteeristön roolia strategisessa hallinnoinnissa ei ole vieläkään vahvistettu. Osaamisen ja resurssien suuri hajanaisuus vaikuttaa edelleen julkisten palvelujen tarjoamiseen erityisesti paikallistasolla ja köyhissä yhteisöissä. Byrokratia ja riittämättömät valmiudet tarjota laadukkaita palveluja, esimerkiksi digitaalisia palveluja, vaikuttavat kansalaisiin ja yrityksiin kielteisesti erityisesti kriisin aikana. Myös yrityksen perustamiseen liittyvät työläät hallinnolliset menettelyt sekä palveluntarjoajille asetetut sääntelyyn perustuvat vaatimukset haittaavat markkinoiden kehittymistä. Romanian markkinavalvontaviranomaisten ja tulliviranomaisten tehostetun yhteistyön avulla unionin ulkopuolelta tuotavien vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää voidaan saada vähennettyä. Toistuvat uudelleenjärjestelyt ja johtoportaan väliaikaisuus heikentävät hallinnon riippumattomuutta. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän täytäntöönpano on edelleen haasteellista.

               (25)Päätöksenteon ennustettavuus on yhä suuri ongelma. Ennen kriisiä hallituksen vuotuisesta suunnitelmasta noudatettiin vain noin kolmasosaa. Hyväksyttyjen poikkeusasetusten määrä oli edelleen erittäin suuri, mikä aiheutti epävarmuutta ja todennäköisesti myös haittasi investointeja. Esimerkiksi hallituksen erityisasetus nro 114/2018 vaikutti merkittävästi moniin aloihin, myös rahoitussektoriin. Vaikka pankkisektoriin haitallisesti vaikuttavat säännökset kumottiin, osa toisen pilarin eläkerahastojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen mahdollisesti vaikuttavista toimenpiteistä on edelleen voimassa. Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön ennustettavuus ja vakaus aiheuttavat edelleen merkittäviä haasteita. Julkisten hankintojen tehokkuus on yhä ongelma, samoin kuin tiettyjen toimenpiteiden, erityisesti ennakkovalvonnan yksinkertaistamisen, peruuttamattomuus. Sääntelyn vaikutusten arvioinnin hallinnoinnin, laadun ja tehokkaan käytön parantamisessa on edistytty vain vähän. Laadunvalvonnalle ei ole institutionaalista kehystä hallituksen tasolla, ja vaihtoehtoja sääntelyn vaikutuksia arvioivan lautakunnan perustamiseksi tarkastellaan edelleen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toiminta on edelleen varsin vähäistä erityisesti sektoritasolla, vaikka niiden jatkuva osallistuminen olisi ratkaisevan tärkeää vallitsevan kriisin mahdollisen ulospääsy- ja elpymisstrategian onnistumisen kannalta. Vakiintuneita institutionaalisia kuulemisen puitteita ei hyödynnetä riittävästi päätöksentekoprosessissa, eikä työmarkkinaosapuolia oteta tarpeeksi mukaan uudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Keskustelut työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevan lain muuttamisesta ja talouden alojen uudistamisesta eivät edisty. Kansainvälisen työjärjestön huhtikuussa 2018 antamien suositusten jatkotoimista on edelleen epävarmuutta. Vähimmäispalkan määrittämistä varten ei ole pysyvää objektiivista mekanismia, millä voi olla vaikutusta liiketoimintaympäristössä.

               (26)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (27)Pankkiala on ollut viime vuosina monella tapaa vastatuulessa, mutta nyt siihen kohdistuvat paineet ovat vähentyneet, sillä useat aiemmin ongelmallisina pidetyt toimenpiteet, kuten pankkivero, kumottiin vuoden 2020 alussa. Pankkisektori on vastaanottanut covid-19-kriisin hyvin pääomitettuna ja likvidinä, ja järjestämättömien lainojen osuus on laskenut alle 5 prosenttiin. Hallituksen toteuttamat toimenpiteet kotitalouksien ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, tukemiseksi ovat tärkeitä myös, jotta voidaan pitää yllä pankkisektorin häiriönsietokykyä ja pankkien kapasiteettia vaimentaa häiriöitä. Liikepankit ovat myös toteuttaneet toimia asiakkaidensa tueksi, esimerkiksi lykänneet lainapääoman ja korkojen maksamista, pidentäneet lainojen takaisinmaksuaikaa, varmistaneet, että pankkiautomaateissa on rahaa, ja alentaneet verkkopalvelujen maksuja. Romanian keskuspankki alensi 20 päivänä maaliskuuta 2020 ohjauskorkoa ja ilmoitti aloittavansa leumääräisten valtion arvopapereiden ostamisen jälkimarkkinoilla varmistaakseen rahoituksen sujuvuuden reaalitaloudessa ja julkisella sektorilla. Huolimatta toteutetuista toimenpiteistä, kuten pankkivalvojien myöntämästä vakavaraisuusjoustosta, omaisuuserien laatu todennäköisesti heikkenee tulevina kuukausina. Varovaisten lainanantokriteerien käyttäminen ja elinkelpoisille lainanottajille annettavan tuen priorisointi auttavat turvaamaan omaisuuserien laadun pankkisektorilla. Lisäksi pankkien vakaan ja ennakoitavissa olevan sääntely-ympäristön varmistaminen on tärkeä edellytys sille, että pankeilla on jatkossakin aktiivinen rooli talouden luotonannossa ja talouden elpymisen tukemisessa.

               (28)Merkittävät muutokset lainsäädännössä sekä oikeuslaitokseen kohdistuva poliittinen paine vuosina 2017 ja 2018 sekä lähes koko vuoden 2019 ajan ovat vaikuttaneet oikeusjärjestelmän tehokkuuteen, laatuun ja riippumattomuuteen sekä sen kykyyn tutkia korkean tason korruptiota ja määrätä siitä seuraamuksia. Romania ei ole vielä tehnyt tarvittavia lainsäädäntömuutoksia, vaikka hallitus tukeekin tällä hetkellä toimia korruption ehkäisemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi ja on osoittanut halukkuutta kumota joitakin kiistanalaisimpia toimenpiteitä. Näitä kysymyksiä valvotaan osana yhteistyö- ja seurantamekanismia. Komissio valvoo mekanismin puitteissa edelleen oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa Romaniassa. Tämän vuoksi näitä aloja ei käsitellä Romanian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä myönteisen sosioekonomisen ympäristön kehittämiseksi maassa.

               (29)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Romania edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (30)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (32)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Näissä suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut suositukset, joilla puututaan suoraan komission havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät suosituksesta 4,

               SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaa 3 päivänä huhtikuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen
                  10
                mukaisesti ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; välttää sellaisten pysyvien toimenpiteiden toteuttamista, jotka vaarantaisivat julkisen talouden kestävyyden; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä esimerkiksi terveydenhuollon työntekijöiden ja lääkinnällisten tuotteiden osalta ja parantaa terveyspalvelujen saatavuutta;

               2.tarjoaa riittäviä ansionmenetyskorvauksia ja laajentaa sosiaalisen suojelun toimenpiteitä ja keskeisten palvelujen saatavuutta kaikille; lieventää kriisin työllisyysvaikutuksia kehittämällä joustavia työjärjestelyjä ja aktivointitoimia; vahvistaa taitoja ja digitaalista oppimista ja varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen;

               3.varmistaa talouden maksuvalmiustuen, joka hyödyttää yrityksiä ja kotitalouksia, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti kestävään liikenteeseen, digitaalipalvelujen infrastruktuuriin, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön ja ympäristöinfrastruktuuriin myös kivihiilialueilla;

               4.parantaa julkishallinnon laatua ja tuloksellisuutta sekä päätöksenteon ennustettavuutta esimerkiksi työmarkkinaosapuolten asianmukaisen osallistumisen avulla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (4)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (10)

                        EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1–3.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 526 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Suomen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Suomen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

               (2)Suomea koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  2
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  3
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  4
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  5
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  6
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Suomea kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy erojen kasvamisen riski Suomessa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Suomi toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Suomeen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

               (12)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,1 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennustetaan supistuvan 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen kasvoi 59,4 prosenttiin vuonna 2019, ja vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 69,1 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (13)Suomi on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin sisältyy sekä kiireellisiä menoja terveyden ja yleisen järjestyksen turvaamiseksi että tukitoimenpiteitä yrityksille ja työntekijöille. Lisäksi Suomi on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluu yrityslainojen takauksia, jotka on suunnattu lähinnä pk-yrityksille, sekä Finnairia ja varustamoja koskevia takausjärjestelyjä, joilla varmistetaan toimitusvarmuus. Lisäksi Suomessa on otettu käyttöön myös muita maksuvalmiutta parantavia toimenpiteitä, joista ei ole ilmoitettu vakausohjelmassa, kuten yhteisöveroa koskeva maksujen lykkääminen. Näiden lisätoimenpiteiden arvioidaan olevan 15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suomen toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (14)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Suomen julkisen talouden rahoitusasema on –7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –3,4 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velkasuhteen ennustetaan olevan 69,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 69,6 prosenttia vuonna 2021.

               (15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Suomen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (16)Suomi on toteuttanut kriisin johdosta kattavia toimia terveydenhuoltojärjestelmänsä ja taloutensa tukemiseksi. Suomen hallitus on esimerkiksi hyväksynyt useita lisätalousarvioita ja päättänyt parantaa työntekijöiden työsuhdeturvaa samalla kun työttömyysetuuksien saamisen edellytyksiä on lievennetty. Freelancereiden ja yrittäjien pääsyä työttömyysetuuksien piiriin on helpotettu. Sosiaaliturvatoimenpiteet ovat suuruudeltaan 1,6 miljardia euroa. Yrityksille on osoitettu suorina avustuksina 1 miljardi euroa ja valtion takaamina lainoina 10 miljardia euroa. Hallitus on tilapäisesti alentanut työnantajan eläkemaksua 2,6 prosenttiyksikköä ja osoittanut kuntien tukipakettiin vähintään 1 miljardi euroa. Finanssivalvonta on alentanut suomalaisten luottolaitosten pääomavaatimuksia poistamalla järjestelmäriskipuskurin ja mukauttamalla luottolaitoskohtaisia vaatimuksia. Hallitus on nimittänyt valtiovarainministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön johtaman valmisteluryhmän laatimaan strategiaa, jolla Suomi pääsee ulos covid-19-kriisistä. Hallitus hyväksyi toukokuun alussa vaiheittaisen suunnitelman asetetuista rajoituksista luopumiseksi valmisteluryhmän ensimmäisen raportin pohjalta toukokuun alussa. Valmisteluryhmä tekee uusia toimenpide-ehdotuksia kriisin aiheuttamien terveydellisten, sosiaalisten ja taloudellisten vahinkojen korjaamiseksi. Valmisteluryhmä on kuullut työmarkkinaosapuolia, kuntia sekä kansalais- ja ympäristöjärjestöjä.

               (17)Vaikka Suomi onkin osoittanut yleistä valmiutta selviytyä covid-19-kriisistä, terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn lisääminen olisi hyödyllistä. Sairaanhoitopiirit ovat joutuneet siirtämään henkilöstöä koronaviruspotilaiden hoitoon ja poikkeamaan aiemmin vahvistetuista kiireetöntä hoitoa koskevista lakisääteisistä määräajoista. Nykyinen järjestelmä, jossa terveyspalveluiden tarjoajia on useita, on johtanut terveydenhuoltohenkilöstön epätasaiseen alueelliseen jakautumiseen. On odotettavissa, että palvelutarjonnan hajanaisuus ja sosiaalipalveluiden ja perusterveydenhuollon palveluiden epätasavertainen saatavuus ovat ongelma kriisin jälkeenkin, erityisesti työttömien, eläkeläisten ja vammaisten keskuudessa. Covid-19-kriisistä johtuvan työttömyyden lisääntymisen vuoksi sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin politiikkatoimet olisi suunnattava perusterveydenhuollon yhdenvertaisen saatavuuden parantamiseen. Keskipitkällä aikavälillä on edelleen tärkeää edistää usean perättäisen hallituksen käsittelemiä sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistussuunnitelmia erityisesti siksi, että ne valmistavat Suomea kauaskantoisiin väestörakenteen muutoksiin ja auttavat säilyttämään maan terveydenhuoltojärjestelmän laadun tulevaisuudessakin ja samalla parantamaan terveyspalvelujen saatavuutta. Suomen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen uhattuna väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten ennustetun kasvun vuoksi, erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollossa.

               (18)Komission ennusteen mukaan työttömyys nousee 8,3 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee 7,7 prosenttiin vuonna 2021. Jotta voidaan hillitä työttömyysasteen nousua ja saada covid-19-kriisin vuoksi työpaikkansa menettäneet takaisin työmarkkinoille, tarvitaan vaikuttavia lyhyen ja keskipitkän aikavälin politiikkatoimia, jotka suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Näillä toimilla olisi tuettava myös muita väestöryhmiä, joita uhkaa köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, kuten vähän koulutettuja, vammaisia, vajaatyökykyisiä ja maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Suomessa on käytössä työajan lyhentämisjärjestelyjä, joiden puitteissa monia työntekijöitä on lomautettu. Aktiivisella työvoimapolitiikalla, täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteet mukaan lukien, voitaisiin varmistaa nopea ja kestävä paluu työmarkkinoille. Palkkatuet voisivat olla kohdennettuja, ja niihin voitaisiin yhdistää julkisten työvoimapalvelujen järjestämää koulutusta ja jatkotoimia. Uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus ovat avainasemassa pyrittäessä säilyttämään työvoiman työllistettävyys yhä digitaalisemmassa ja vihreämmässä taloudessa. Jatkuvan oppimisen uudistuksella voitaisiin vastata tarpeeseen kehittää aikuisten, myös vähän koulutettujen, osaamista työmarkkinoiden kannalta merkityksellisillä aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikassa. Jotta markkinat saisivat tarvitsemaansa osaamista väestörakenteen ja teknologian muuttuessa, on tärkeää säilyttää koulutusjärjestelmän työmarkkinarelevanssi, myös varmistamalla, että korkeakoulujen aloituspaikkoja on riittävästi kunkin alan ja alueen työllisyysnäkymät huomioon ottaen. Jotta voidaan välttää heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien sosioekonomisen tilanteen paheneminen covid-19-kriisin seurauksena, on keskeisen tärkeää puuttua digitaaliseen kuiluun ja erityisesti varmistaa, että muita heikommassa asemassa olevat oppijat saavat laadukasta koulutusta. Monimutkainen etuusjärjestelmä luo esteitä työn vastaanottamiselle. Lyhytaikaisen ja osa-aikatyön vastaanottamisen edistämiseksi olisi otettava tehokkaasti käyttöön tulorekisteri, joka sisältää reaaliaikaista tietoa palkoista ja etuuksista, ja nopeutettava sosiaaliturvaetuuksien käsittelyaikoja. Keskipitkällä aikavälillä on tärkeää, että Suomi uudistaa sosiaaliturvajärjestelmänsä, jotta voidaan parantaa työllisyyttä ja valmistella hyvinvointijärjestelmää tulevaisuutta varten.

               (19)Yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, pitäminen pystyssä kriisin aikana on olennaisen tärkeää, jotta talous saadaan elpymään, kun nyt voimassa olevat sulkutoimet on poistettu. Lainojen, avustusten ja takausten muodossa annettava tilapäinen maksuvalmiustuki voisi auttaa yrityksiä selviytymään tästä ajanjaksosta, jolle on ominaista suuri epävarmuus ja tulojen huomattava pienentyminen. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky.

               (20)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Investoinnit jäävät Suomessa edelleen alle EU:n keskiarvon niissä investointiluokissa, jotka eniten tukevat tuottavuuden kasvua, kuten investoinnit laitteisiin ja henkiseen omaisuuteen. Tämä voi rajoittaa maan pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja heikentää sen kilpailukykyä ja elpymistä. Tutkimus- ja kehitysinvestointien lisääminen on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa osaamisvaltaisia talouden aloja suosivan ja pitkän aikavälin kasvupotentiaalia vahvistavan rakennemuutoksen. Suunniteltu ilmastoneutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2035 mennessä, mikä on myös otettu huomioon Suomen kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa, edellyttää huomattavia investointeja erityisesti sähköverkkoihin ja kestävään liikenteeseen. Uutta valtakunnallista liikennejärjestelmäsuunnitelmaa valmistellaan vuodeksi 2021 parlamentaarisen ohjausryhmän johdolla. Terveyteen, ympäristöön, alueisiin ja tuottavuuteen liittyvien huolenaiheiden keskellä on jatkettava toimia nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöönottamiseksi ja muun digitaalisen infrastruktuurin parantamiseksi, jotta voidaan järkeistää logistiikkaa ja ylläpitää talouden toimeliaisuutta syrjäseuduilla. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Suomea vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  7
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Suomi voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (21)Rahanpesua koskeva Suomen kansallinen riskiarvio on tällä hetkellä vanhentunut, ja sitä päivitetään vuonna 2020. Finanssivalvonta on hiljattain parantanut valvontakapasiteettiaan. Henkilöresurssit ovat kuitenkin edelleen riittämättömät, eikä riskiperusteista valvontamallia sovelleta vielä asianmukaisesti. Useita rikosepäilyjä on tutkittu, mutta yhtenä painopistealueena on edelleen varoittavien seuraamusten käyttöönotto. Ilmoitukset epäilyttävistä liiketoimista ovat lisääntyneet jyrkästi viime kuukausina, ja rahanpesun selvittelykeskuksen välineet vaikuttavat riittämättömiltä näiden tietojen analysoimiseen. Rahanpesun selvittelykeskuksen ja Finanssivalvonnan välinen tietojenvaihto on edelleen riittämätöntä.

               (22)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (23)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Suomi edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (24)Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-kriisin taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Suomi kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen suositusten mukaista ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

               (25)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Suomen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Suomelle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (26)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; puuttuu terveydenhuollon henkilöstöpulaan terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn parantamiseksi ja parantaa sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta;

               2.vahvistaa toimenpiteitä, joilla tuetaan työllisyyttä, ja lujittaa aktiivista työvoimapolitiikkaa;

               3.toteuttaa toimenpiteitä reaalitalouden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, likviditeetin lisäämiseksi; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään ja tehokkaaseen infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja innovointiin;

               4.varmistaa rahanpesun torjuntasäännöstön tuloksellisen valvonnan ja noudattamisen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (3)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.