               21.1.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 23/152

      P8_TA(2019)0187
      EUH:n toteuttama seuranta kahden vuoden kuluttua Euroopan parlamentin mietinnöstä, joka laadittiin EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi
      Euroopan parlamentin suositus 13. maaliskuuta 2019 neuvostolle Euroopan parlamentin suosituksesta neuvostolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Euroopan ulkosuhdehallinnon toteuttaman seurannan tarkastelusta kahden vuoden kuluttua Euroopan parlamentin mietinnöstä, joka laadittiin EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (2018/2115(INI))
      (2021/C 23/24)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon 28. kesäkuuta ja 18. lokakuuta 2018 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

                  —

                  ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” (COM(2018)0236),

                  —

                  ottaa huomioon 26. syyskuuta 2018 julkaistut disinformaatiota koskevat EU:n käytännesäännöt,

                  —

                  ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (1),

                  —

                  ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018),

                  —

                  ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan turvallisuusagendan valjastaminen terrorismin torjuntaan ja toimivan ja todellisen turvallisuusunionin perustamisen valmisteluun” (COM(2016)0230),

                  —

                  ottaa huomioon venäjänkielisistä media-aloitteista itäisen kumppanuuden maissa ja muualla tehdyn eurooppalaisen demokratiarahaston toteutettavuustutkimuksen ”Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space”,

                  —

                  ottaa huomioon 18. toukokuuta 2015 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan selvityksen ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” sekä uutta EU:n turvallisuuspoliittista globaalistrategiaa koskevan meneillään olevan työn,

                  —

                  ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa suosituksen (2) neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta,

                  —

                  ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” (JOIN(2017)0450),

                  —

                  ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

                  —

                  ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklan, jossa suojellaan jokaisen oikeutta häiritsemättä pitää mielipiteensä sekä oikeutta rajoista riippumatta hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja kaikkien tiedotusvälineiden kautta,

                  —

                  ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen julistuksen EU:n ja Naton yhteistyöstä,

                  —

                  ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2017 annetun mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä ja suojelusta vastaavan YK:n erityisraportoijan, Etyjin mediavaltuutetun, Amerikan valtioiden järjestön (OAS) ilmaisunvapauden erityisraportoijan sekä Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan (ACHPR) ilmaisunvapauden ja tiedonsaannin erityisraportoijan yhteisen julistuksen sananvapaudesta ja ”valeuutisista”, disinformaatiosta ja propagandasta,

                  —

                  ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2018 annetun mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä vastaavan YK:n erityisraportoijan raportin,

                  —

                  ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle akateemisen vapauden puolustamisesta EU:n ulkoisessa toiminnassa (3),

                  —

                  ottaa huomioon viimeisimmän terrorismitilanteesta ja -suuntauksista Euroopassa vuonna 2018 laaditun Europolin selvityksen, jossa korostetaan terroristiryhmien toiminnan lisääntymistä kybertoimintaympäristössä ja niiden mahdollista lähentymistä muiden rikollisryhmien kanssa,

                  —

                  ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma” (JOIN(2018)0036) sekä samana päivänä annetun komission kertomuksen tiedonannon ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” täytäntöönpanosta (COM(2018)0794),

                  —

                  ottaa huomioon Transatlantic Commission on Election Integrity -elimen toiminnan,

                  —

                  ottaa huomioon Santa Claran periaatteet sisällön moderointia koskevien käytäntöjen avoimuudesta ja niihin liittyvästä vastuuvelvollisuudesta,

                  —

                  ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2015 annetun EU:n strategista viestintää koskevan toimintasuunnitelman,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0031/2019),

                  1.

                  suosittaa neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

            Tilanne vuonna 2018 – Hybridisodankäynnin torjunta

                  a)

                  korostetaan, että sanan- ja ilmaisunvapaus sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuus ovat selviytymiskykyisten demokraattisten yhteiskuntien keskiössä, ja taataan parhaimmat suojatoimet disinformaatiota ja vihamielistä propagandaa vastaan; on huolestunut tiedotusvälineiden vapauden heikentymisestä ja tapauksista, joissa toimittajiin on kohdistettu hyökkäyksiä; toteaa, että kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa olisi toteutettava lisätoimia, joilla varmistetaan tiedotusvälineiden omistuksen avoimuus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus ilman sensurointijärjestelmän soveltamista ja joilla suojellaan ympäristöä, joka mahdollistaa monenlaisten tietojen ja ajatusten ja moniarvoisten tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen kirjon, sekä toimia, joilla pyritään tunnistamaan disinformaatiota ja propagandaa ja lisäämään tietoisuutta niistä; osallistetaan tähän prosessiin kaikki asiaan liittyvät sidosryhmät, mukaan lukien keskeiset toimittaja- ja tiedotusvälinejärjestöt; korostaa toimivan julkisen yleisradiotoiminnan järjestelmän merkitystä, sillä se näyttää esimerkkiä siitä, miten tarjotaan puolueettomia ja objektiivisia tietoja journalismin parhaiden käytäntöjen ja etiikan mukaisesti;

                  b)

                  harkitaan oikeudellisen kehyksen laatimista sekä unionin että kansainvälisellä tasolla hybridiuhkien torjumiseksi, kyber- ja informaatiosodankäynti mukaan luettuina, jotta unioni voisi ryhtyä päättäväisiin vastatoimiin, joihin kuuluu myös kohdennettujen pakotteiden määräämistä näiden kampanjoiden järjestämisestä ja toteuttamisesta vastuussa olevia tahoja vastaan, sillä valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden vihamieliset toimet näillä aloilla ovat osoittaneet ne tarpeellisiksi;

                  c)

                  otetaan huomioon, että Da’esh on vaihtanut taktiikkaansa ja siirtynyt verkkosivustoista salattuihin viestipalveluihin, jotka ovat suosittuja islamistiryhmien keskuudessa;

                  d)

                  tuetaan propagandaa ja disinformaatiota käsittelevien valtioelinten, ajatushautomoiden ja kansalaisjärjestöjen sekä ruohonjuuritason kybertoimintojen kasvavaa joukkoa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota osallistumaan tiiviimmin tämän alan toimintaan valmistelemalla kattava arviointi uusista asetuksista, mukaan lukien yleinen tietosuoja-asetus ja tuleva sähköisen viestinnän tietosuoja-asetus, jotta voidaan suojautua sosiaalisten alustojen vahingolliselta käytöltä; varmistetaan, että EU:n strategisesta viestinnästä tehdään tärkeä prioriteetti unionin asialistalla ja että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot toimivat tiiviissä yhteistyössä tällaisten ilmiöiden ehkäisemiseksi samalla kun pidetään mielessä, että disinformaatio ja propaganda kukoistavat kahtiajakautuneessa ympäristössä, jossa tiedotusvälineisiin kohdistuva luottamus hupenee;

                  e)

                  kehotetaan jäsenvaltioita, jotka edelleen kiistävät disinformaation ja vihamielisen propagandan ja disinformaation pääasiallisten lähteiden olemassaolon Euroopassa ja disinformaation ja propagandan vaikutuksen yleiseen mielipiteeseen, myöntämään ne, ja kannustetaan näitä jäsenvaltioita toteuttamaan ennakoivia toimia tällaisen propagandan torjumiseksi ja osoittamiseksi paikkansa pitämättömäksi, toteen näytetyt kolmansien maiden harjoittamaa vakoilua koskevat tapaukset mukaan luettuina; kehotetaan kaikkia jäsenvaltioita arvioimaan tilannetta alueellaan ja tekemään tarkoituksenmukaisia investointeja omiin valmiuksiinsa, jotta ne voivat torjua vihamielisten kolmansien osapuolten strategista viestintää ja parantaa kansalaisten kykyä havaita disinformaatiota, sekä kannustetaan jäsenvaltioita varmistamaan tehokas tietojenvaihto tässä asiassa; kehotetaan niitä eurooppalaisia johtajia, jotka eivät ole vielä kiinnittäneet riittävästi huomiota tähän uhkaan, myöntämään, että heidän on tiedostettava strategisen havahtumisen kiireellinen välttämättömyys vihamielisen informaatiosodankäynnin torjumiseksi;

                  f)

                  vaaditaan jäsenvaltioita investoimaan ennakoivasti koulutustoimenpiteisiin, joilla kerrotaan erilaisista tavoista tuottaa ja levittää disinformaatiota, jotta voidaan parantaa kansalaisten kykyä tunnistaa disinformaatio ja vastata siihen;

                  g)

                  kannustetaan jäsenvaltioita varmistamaan tehokas tietojen vaihto niiden kaikkien asiaankuuluvien viranomaisten välillä propagandan, manipuloinnin ja disinformaation ja myös verkko- ja informaatiosodankäynnin torjumiseksi;

                  h)

                  lisätään tietoisuutta Venäjän disinformaatiokampanjoista, sillä ne ovat Euroopassa esiintyvän disinformaation pääasiallinen lähde;

            EU:hun ja sen naapurivaltioihin kohdistuvan väärän tiedon, disinformaation ja propagandan tyypit

                  i)

                  annetaan tunnustusta eri tasoilla tehdystä työstä EU:n ja sen naapurivaltioiden vastaisten vaikutteiden ja välineiden tunnistamiseksi; lisätään tietoisuutta käynnissä olevista disinformaatiokampanjoista ja siirretään huomio niiden vaikutusten ja vaikuttavuuden perusteelliseen selvittämiseen, jotta voidaan kehittää toimenpiteitä niiden torjumiseksi ennakoivasti ja nopeasti; kannustetaan jäsenvaltioita laatimaan pysyviä rakenteita disinformaation tunnistamiseksi, estämiseksi ja torjumiseksi; korostaa, että disinformaatiokampanjat ovat osa laajempaa strategiaa ja niiden rinnalla harjoitetaan tavallisesti muuta vihamielistä toimintaa, ja toteaa, että erityisesti informaatiosodankäyntiin ja siihen liittyviin sotilaallisiin hyökkäyksiin olisi suhtauduttava vakavasti ja niitä olisi torjuttava päättäväisesti, yhtenäisesti ja voimakkaasti;

                  j)

                  varoitetaan vaikutuksista, jotka liittyvät tekoälyyn ja sen käytön nopeaan kehitykseen valeuutisten levittämisessä; panee huolestuneena merkille, että tekoäly kykenee pian luomaan itse lisää tekoälyominaisuuksia; sitoudutaan siten osoittamaan merkittävästi rahoitusta tekoälyn ja informaatiosodankäynnin yhtymäkohtia koskevaan tutkimus- ja kehitystoimintaan, kun otetaan huomioon tekoälyn nopeasti lisääntyvät valmiudet propagandan ja disinformaation levittämiseen muun muassa deepfake-videoiden välityksellä;

                  k)

                  keskitytään disinformaation jatkuvaan käyttöön, johon syyllistyvät autoritaariset toimijat, kuten Iran, jonka tapa levittää valeuutisia lietsoo ja aiheuttaa lisää jännitteitä ailahtelevilla konfliktialueilla samalla kun kohteeksi otetaan Euroopan maiden kansalaiset vahingollisen tarkoituksen piilottamiseksi; vaaditaan jäsenvaltioita torjumaan tällaisia toimia tehostamalla yhteistyötä ja hyödyntämällä samanmielisten maiden ja kansalaisjärjestöjen kokemuksia;

                  l)

                  keskitytään disinformaation ja valeuutisten luomiseen ja levittämiseen käytettävien välineiden jatkuvasti nousevaan kehitysasteeseen, myös propagandan välittämisen uusiin keinoihin, joissa käytetään useita tasoltaan vaatimattomia verkkosivustoja, yksityisiä viestisovelluksia, hakukoneoptimointia, manipuloitua ääntä, kuvaa tai videota, tekoälyä verkkouutisportaaleja ja TV-kanavia pääasiallisen viestin levittämiseen ja joita käyttävät erityisesti mielipidevaikuttajat ja valtiojohtoiset ja valtion rahoittamat instituutiot itsevaltaisiin toimijoihin vetoavien keskeisten viestien ja narratiivien levittämiseksi, ja mukautetaan EU:n ja jäsenvaltioiden vastatoimia vastaavasti; tuomitaan tässä yhteydessä jyrkästi Venäjän, Kiinan, Iranin, Pohjois-Korean ja muiden yhä aggressiivisemmat toimet, joilla pyritään heikentämään eurooppalaisten demokratioiden normatiivista perustaa ja periaatteita ja lamauttamaan niiden soveltaminen, horjuttamaan kaikkien itäisten kumppanimaiden itsemääräämisoikeutta ja vaikuttamaan vaaleihin ja tukemaan ääriliikkeitä, kun pidetään mielessä, että kyberhyökkäysten mittasuhteet kasvavat jatkuvasti;

                  m)

                  kiinnitetään erityistä huomiota viesteihin ja sisältöihin, joiden tavoitteena on avoimesti kannustaa väkivaltaan, rasismiin, itsemurhaiskuihin, ”vierastaistelijoiden” värväämiseen ja erilaisiin rikoksiin tai yllyttää yhteen tai useampaan tällaiseen toimintaan;

            Toimiala ja sosiaalinen media

                  n)

                  pannaan merkille sosiaalisen median yritysten aiempaa tarmokkaammat toimet disinformaation torjumiseksi ja kiinnitetään erityistä huomiota disinformaatiota koskevien EU:n käytännesääntöjen vaikuttavaan täytäntöönpanoon ja kehotetaan samalla EU:n naapuri- ja kumppanimaita ryhtymään soveltamaan niitä ja kiinnitetään erityistä huomiota myös uuteen keinoon, jossa käytetään salattuja viestipalveluja ja sosiaalista mediaa, joita pidetään niiden vastatoimista huolimatta yleisimpänä disinformaation, vihamielisen propagandan sekä vihaan ja väkivaltaan yllyttävän sisällön levittämisen välineenä;

                  o)

                  säännellään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen median yhtiöiden, viestipalvelujen ja hakukoneiden tarjoajien toimintaa ja varmistetaan niiden täysi avoimuus ja etenkin niiden vastuuvelvollisuus ottamalla käyttöön unionin laajuinen lähestymistapa ja mahdollistamalla toimitetun poliittisen sisällön tekijöiden ja tukijoiden henkilöllisyyden ja sijainnin selvittäminen sekä huolehtimalla, että yhtiöt joutuvat vastuuseen disinformaatiota edistävien automaattisten suositusjärjestelmien sosiaalisista vaikutuksista, ja korostamalla niille, että niiden vastuulla on poistaa nopeasti järjestelmälliset valeuutiset; kehotetaan jäsenvaltioita, ehdokasmaita ja assosioituneita maita hyväksymään tehokasta ja selkeää lainsäädäntöä, jonka avulla varmistetaan tiedotusvälineiden omistajuuden avoimuus; kiinnitetään erityistä huomiota sellaisten EU:ssa ja sen kumppanimaissa toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen rahoitukseen, avoimuuteen ja tavoitteisiin, joilla on yhteyksiä itsevaltaisiin valtioihin;

                  p)

                  varmistetaan, että toimiala ja verkkoalustat noudattavat disinformaatiota koskevissa käytännesäännöissä tehtyjä sitoumuksia ja ratkaisevat disinformaatio-ongelman tehokkaasti i) varmistamalla poliittisen mainonnan avoimuuden sen tukijoiden henkilöllisyyttä koskevien tehokkaiden due diligence -tarkastusten pohjalta, ii) ryhtymällä päättäväisiin toimiin palveluissaan aktiivisia valekäyttäjätilejä vastaan, iii) tunnistamalla automaattisten bottiohjelmien väärinkäytön ja iv) tekemällä tehokasta yhteistyötä riippumattomien faktantarkistajien kanssa;

                  q)

                  vaaditaan sosiaalisen median yhtiöitä ja viestipalvelujen tarjoajia noudattamaan täysimääräisesti EU:n tietosuojalainsäädäntöä ja muita asetuksia ja vastaamaan reaaliajassa sekä tekemään tiivistä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikissa tutkimuksissa, jotka koskevat niiden alustojen käyttöä vihamielisiin tarkoituksiin, ja tehdään avoimia tarkastuksia toimijoille, joiden epäillään levittävän väärää tietoa; kehotetaan teknologiayrityksiä investoimaan enemmän propagandan tunnistamiseen tarkoitettuihin työkaluihin, verkkoon liittyvän vastuuvelvollisuuden parantamiseen, sen varmistamiseen, että bottiverkkojen torjumiseksi käyttäjien henkilöllisyys tarkistetaan paremmin ennen kyseessä olevaan alustaan liittymistä sekä disinformaatiosta hyötyvien tahojen taloudellisten kannustimien vähentämiseen; vaaditaan sosiaalisen median yhtiöitä reagoimaan kiireesti, kun epäilyttävää poliittista sisältöä levitetään, erityisesti jos siinä lietsotaan vihaa tai yllytetään rikoksiin;

                  r)

                  pidetään mielessä, että epäilyttävien tilien sulkemista voidaan pitää sensuurina, ja varmistetaan siksi, että tällaiset toimet ovat oikeutettuja, jos ne perustuvat lain säännöksiin ja ne toteutetaan avoimesti ja yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa kertoen kaikki syyt sille, miksi näin tehdään, sekä kehottamalla sosiaalisen median yhtiöitä ilmoittamaan selvästi kaikille käyttäjille, millainen sisältö on kielletty, ja ilmoittamaan jokaiselle asianomaiselle käyttäjälle, miksi heidän sisältönsä on poistettu tai heidän käyttäjätilinsä on suljettu; kehotetaan sosiaalisia medioita sovittamaan käyttäjilleen antamansa sisäiset ohjeet yhteen sen maan oikeusjärjestyksen kanssa, jossa mediat toimivat;

            Parhaat käytännöt

                  s)

                  kehitetään edelleen parempaa sietokykyä koko hallituksen ja koko yhteiskunnan lähestymistavan pohjalta ja kykyä vastata uhkiin reaaliaikaisesti, kehitetään ennalta ehkäiseviä ja ennakoivia toimia ja varaudutaan tulevaan sen sijaan, että vain reagoitaisiin kyber- ja informaatioympäristöissä jo tapahtuneisiin hyökkäyksiin ja analysoitaisiin niitä; kiinnitetään huomiota tällä alalla tapahtuneeseen tekniseen kehitykseen ja jaetaan parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkejä toimenpiteitä, joihin yksittäiset jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet, jäsenvaltioiden käyttöön ottamien kansallisten lähestymistapojen toiminnan arviointi mukaan luettuna, samalla kun kehitetään keinoja tiiviin yhteistyön ylläpitämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa brexitin jälkeen ja yhteistyön tekemiseksi tiedusteluyhteisön sekä liittolaisten, kuten Yhdysvaltojen ja Kanadan, Naton ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (INTCEN) kanssa;

                  t)

                  kiinnitetään erityistä huomiota käynnissä olevaa propagandan ulkoistamista ja voiman monikertaistavien työkalujen käyttöä vihamielisten kolmansien osapuolien toimesta koskevien tutkimustoimien tehostamiseen sekä siihen, että on tärkeää, että sen ohella, että tällaiset hyökkäykset kumotaan ja paljastetaan ja niiden tekijöiden selvittämiseen liittyviä voimavaroja lisätään, varmistetaan, että syylliset saatetaan selkeästi vastuuseen, myös nimeämällä syylliset ja heidän tukijansa ja tavoitteensa julkisesti, ja että mitataan näiden hyökkäysten kohdeyleisöön kohdistuvia vaikutuksia; julkistetaan kaikki paikkansapitämättömäksi osoitetun vihamielisen propagandan tapaukset julkaisemalla niiden yhteydessä yksityiskohtainen tietosivu, jotta yleisöä voidaan varoittaa tavalla, joka tavoittaa kyseisen vihamielisen propagandan kohdeyleisön;

                  u)

                  tuetaan kansalaisyhteiskuntaa, asiantuntijayhteisöä, yksityisiä laitoksia, yliopistoja, ruohonjuuritason kyberaktivisteja, valtavirtaa edustavia lehdistö-, toimittaja- ja tiedotusvälinejärjestöjä ja niiden toimijoiden kasvavaa joukkoa, jotka ovat joutuneet asian kohteeksi ja joita se koskee, ja otetaan ne mukaan sellaisten toimenpiteiden jatkokehittämiseen, joiden tavoitteena on tosiasioiden tarkistaminen ja disinformaation paljastaminen, tutkimuksen syventäminen, perusteelliset selvitykset ja sosiologiset tutkimukset mukaan luettuina, ja informaation manipuloinnin aiempaa tehokkaampi analysointi; tuetaan ammatti- ja tutkivaa journalismia sekä hankkeita, joissa paljastetaan disinformaatiota, ja huipputekniikan startup-yrityksiä, jotka luovat digitaalisia työkaluja, joilla yleisö voidaan varustaa disinformaatiohyökkäyksiä vastaan; korostetaan rahoituksen ja koulutuksen tarjoamisen merkitystä ja tarvetta, yhdessä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa järjestettävät seminaarit ja koulutuskurssit mukaan luettuina, esimerkkinä verkossa oleva medialukutaidon kirjasto ja oppimiskeskus, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta, torjumaan disinformaatiota ja lisäämään medialukutaitoa;

                  v)

                  suhtaudutaan myönteisesti Naton hyväksymiin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on torjua uudenlaisia hybridiuhkia, ja EU:n ja Naton yhteiseen tiedonantoon tästä asiasta; kehotetaan EU:ta varmistamaan näiden suositusten tehokas ja nopea täytäntöönpano, myös yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) tasolla;

            Unionin lähestymistapa

                  w)

                  suhtaudutaan myönteisesti sellaisten uusien EUH:n strategisen viestinnän työryhmien perustamiseen, jotka koostuvat asiantuntijoista, joilla on asianmukainen kielitaito ja osaaminen; toteaa, että näitä työryhmiä ovat Länsi-Balkanin työryhmä ja eteläinen työryhmä Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Persianlahden alueen maita varten ja että niiden tehtäväksi on annettu koordinoidun ja yhdenmukaisen EU:n viestinnän varmistaminen näillä alueilla ja EU:n vastaisen disinformaation ja propagandan torjunta;

                  x)

                  annetaan tunnustusta East StratCom -työryhmän saavuttamille konkreettisille tuloksille, joihin kuuluvat muun muassa euvsdisinfo.eu-verkkosivuston perustaminen ja @EUmythbuster-käyttäjätilin luominen Twitterissä; korostetaan, että se on perustamisestaan lähtien paljastanut yli 4 000 disinformaatiokampanjaa monesta eri aiheesta; tuetaan edelleen komission, EUH:n ja East StratCom -työryhmän (sen jälkeen kun sen vahvuudet, heikkoudet ja parannustarpeet on analysoitu) yhteisiä ponnisteluja disinformaation havaitsemista, analysointia ja paljastamista koskevien valmiuksien parantamiseksi varustamalla EUH:n strategisen viestinnän työryhmät ja EU:n edustustot naapurialueilla uudella henkilöstöllä, työkaluilla ja osaamisella, mukaan lukien uudet työkalut datan analysointia varten, uusien datatutkijoiden ja disinformaatioasiantuntijoiden palkkaaminen sekä laajemman lähde- ja kielivalikoiman kattaminen disinformaation ulottuvuuden ja vaikutuksen osalta;

                  y)

                  muutetaan East StratCom -työryhmä kiireesti EUH:n täysipainoiseksi yksiköksi tai jopa yksikköäkin laajemmaksi rakenteeksi ja tuetaan Euroopan parlamentin myöntämän tulevan rahoituksen turvin EUH:n jokaista kolmea strategisen viestinnän työryhmää osoittamalla niille riittävät ja edelleen tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit, minkä tarkoituksena on lisätä merkittävästi niiden tarjoamia mahdollisuuksia, tehokkuutta, ammattimaisuutta, institutionaalista jatkuvuutta ja työn laatua sekä suojata niitä Venäjän disinformaatiota tukevien viranomaisten ja maiden poliittiselta sekaantumiselta;

                  z)

                  puututaan East StratCom -työryhmän nykyisiin puutteisiin, muun muassa alueellisen asiantuntemuksen puutteeseen, henkilöstön suureen vaihtuvuuteen ja institutionaalisen jatkuvuuden puutteeseen, ja varmistetaan riittävät taloudelliset resurssit ja organisaatiorakenne, koska vain siten voidaan varmistaa täydellinen ammattimaisuus, tehokkuus ja tulokset;

                  aa)

                  kehotetaan myös niitä jäsenvaltioita nimeämään omat kansalliset asiantuntijansa kolmeen StratCom-työryhmään, jotka eivät ole niin vielä tehneet, ja varmistetaan, että EU:n disinformaation torjumista varten kuhunkin maahan palkkaamat asiantuntijat ovat poliittisesti puolueettomia eivätkä osallistu aktiivisesti sisäpoliittisiin kiistoihin kyseisessä maassa; kehotetaan läheisiä kumppanimaita neuvomaan työryhmää yhteisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien vastustajien taktiikoista ja tunnustetaan, että on tärkeää ja välttämätöntä parantaa koordinointia EU:ssa;

                  ab)

                  tehostetaan East StratCom -työryhmän ja kaikkien EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja samanmielisten kumppaneiden välistä yhteistyötä; kannustetaan unionissa ja unionin ulkopuolella sijaitsevia EU:n edustustoja tukemaan East StratCom -työryhmän, eteläisen työryhmän ja Länsi-Balkanin työryhmän työtä, myös jakamalla kansainvälisiä kokemuksia ja parhaita käytäntöjä sekä tarjoamalla niiden julkaisujen käännöksiä paikallisilla kielillä; kehottaa osoittamaan lisää henkilöstöä työskentelemään strategisen viestinnän parissa erityisesti EU:n edustustoissa itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa ja Länsi-Balkanilla;

                  ac)

                  keskitytään liittymisneuvotteluja käyviin maihin ja kumppaneihin EU:n naapurialueella tukemalla niiden ponnisteluja vihamielisen propagandan ja disinformaatiotoimien torjumiseksi ja ottamalla mukaan asiantuntijoita niistä kolmansista maista EU:n naapurialueella, joihin kohdistuu samoja uhkia, sekä pitämällä ensisijaisena pitkän aikavälin strategisen lähestymistavan ja erityisesti itäisiin kumppanimaihin kohdistuvien toimien kehittämistä; vahvistetaan EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien edustustojen, komission edustustojen ja jäsenvaltioissa sijaitsevien Euroopan parlamentin yhteystoimistojen valmiuksia kehittää paikallisia voimavaroja disinformaation havaitsemiseksi ja paljastamiseksi ja EU:n arvoista ja politiikoista tehokkaasti viestimiseksi ja laajennetaan kampanjoihin perustuvaa viestintää ja koordinoidaan paremmin ja vahvistetaan myönteisiä narratiiveja kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden osalta; otetaan huomioon disinformaation nykyinen leviäminen ja tulevat uhat, joilla pyritään uhkaamaan kaikkien itäisten kumppanimaiden itsenäisyyttä, itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; painotetaan erityisesti sellaisen pitkän aikavälin strategisen lähestymistavan ja sellaisten itäisiin kumppanimaihin kohdistuvien toimien kehittämistä, joissa keskitytään ihmisten välisiin yhteyksiin ja työskentelyyn sellaisten jo olemassa olevien kansalaisyhteiskunnan verkkojen kanssa, jotka ovat jo yhteisöpohjaisen sietokyvyn lähde;

                  ad)

                  asetetaan etusijalle strateginen viestintä ja tarkistetaan säännöllisesti asiaa koskeva EU:n politiikka; jatketaan käytännön ratkaisuihin suuntautuneen eurooppalaisen demokratiarahaston toiminnan tukemista, jotta voidaan tukea ja vahvistaa demokraattisia, riippumattomia ja monimuotoisia venäjänkielisiä tiedotusvälineitä itäisissä kumppanimaissa ja muissa maissa; kehotetaan komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita ja samanmielisiä maita osallistumaan myönteisesti tähän hankkeeseen ja tukemaan sitä; kiinnitetään huomiota kaikkiin kansainvälisiin toimijoihin, jotka toimivat nykyisin samalla tavoin;

                  ae)

                  ehdotetaan Eurooppa-neuvostolle, että disinformaation ja vihamielisen propagandan torjuminen asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi ja siihen osoitetaan riittävästi resursseja ja välineitä, jotta turvataan objektiivinen raportointi ja tiedonlevitys;

                  af)

                  yhdistetään nykyiset kansalliset ja paikalliset erikoistuneet keskukset, uutismediat, ajatushautomot, kansalaisjärjestöt ja muut hybridisodankäyntiä käsittelevät toimijat ja instituutiot, erityisesti Nato, EU:n laajuiseksi verkostoksi, joka auttaisi niitä toimien koordinoinnissa ja kokoaisi niiden tekemät havainnot; varataan tähän toimintaan asianmukaiset resurssit; korostaa, että verkoston olisi oltava avoin EU:n samanmielisille kumppaneille, jotka voisivat jakaa kokemuksiaan disinformaation ja vihamielisen propagandan kohteeksi joutumisesta ja torjunnasta; varmistetaan uudenlaisten hybridiuhkien torjumista koskevien EU–Nato-suositusten tehokas ja nopea täytäntöönpano, myös YTPP:n tasolla, ja sisällytetään strategisen propagandan torjuminen Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian ja sen verkoston opinto-ohjelmaan;

            Vaalien turvaaminen vihamieliseltä propagandalta

                  ag)

                  tuomitaan jyrkästi kaikenlaisten kolmansien osapuolien, myös yksityisten yritysten, puuttuminen vaaleihin ja kansanäänestyksiin sekä bottien, algoritmien, tekoälyn, trollien, deep fake -videoiden ja valetilien vahingontekotarkoituksessa tapahtuva käyttö poliittisissa kampanjoissa ja kehotetaan niiden kohteiksi joutuneita jäsenvaltioita suorittamaan kiireellisesti perusteelliset tutkimukset näistä vihamielisistä kampanjoista; on huolestunut laajojen sosiaalisten verkostojen algoritmien viimeaikaisesta kehityksestä ja niiden mahdollisesta haitallisesta vaikutuksesta tuotaessa esiin väärää tietoa ja vihapuhetta sisältävää sisältöä; korostetaan riippumattomien demokraattisten yhteisöjen kykyä tehdä itsenäisesti omat ja lailliset poliittiset valintansa;

                  ah)

                  kehotetaan jäsenvaltioita ja samanmielisiä maita jakamaan tietoja mahdollisesta ulkopuolisesta tai sisäisestä sekaantumisesta vaaliprosesseihin ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä sen torjumiseksi, jotta voidaan lisätä kykyä selviytyä tällaisesta sekaantumisesta;

                  ai)

                  kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että vaalilainsäädännössä otetaan huomioon disinformaatiokampanjoiden, kyberhyökkäysten, kyberrikollisuuden ja äänestämisenvapauden rikkomisen aiheuttamat mahdolliset uhat; korostaa, että lakeja olisi muutettava asianmukaisesti, jotta jäsenvaltiot voivat niiden avulla torjua tehokkaasti ja ennakoivasti uhkia; suosittelee tähän liittyen Ruotsin turvallisuusvirasto MSB:n kaltaisia aloitteita; tuetaan EU:hun assosioituneita maita ja Länsi-Balkanin maita parhaiden käytäntöjen, henkilöresurssien ja teknologian avulla, jotta varmistetaan niiden vaaliprosessien kestävä suojaaminen Venäjän ja muiden vihamielisten toimijoiden vahingollisilta tietoverkko-, disinformaatio- ja propagandatoimilta;

                  aj)

                  kehotetaan jäsenvaltioita soveltamaan vaalisääntöjään verkossa käytävään kampanjointiin ja seuraamaan ja arvioimaan verkkoalustojen poliittiseen mainontaan liittyviä avoimuutta lisääviä ominaisuuksia;

                  ak)

                  ehdotetaan lainsäädäntöä datan käytöstä vaalikampanjoinnissa, kun otetaan huomioon paljastettu datan väärinkäyttö, johon Cambridge Analytica syyllistyi Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2016 kansanäänestykseen liittyvässä kampanjassa, jotta tulevia vaalikampanjoita voidaan suojella paremmin sopimattomalta vaikuttamiselta;

                  al)

                  arvioidaan aloitteita, kuten kahden osapuolen välinen Transatlantic Commission on Election Integrity -elin, joilla kootaan yhteen politiikan, teknologia-alan, tiedotusvälineiden ja yritysten edustajat ja joiden tavoitteena on suojata vaaliprosessi ulkomaiden sekaantumiselta;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä tiedoksi EUH:lle ja Natolle sekä Venäjän presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

         (1)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 58.

         (2)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 130.

         (3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0483.


               21.1.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 23/159

      P8_TA(2019)0188
      Assosiaatiosopimus unionin ja Monacon, Andorran ja San Marinon välillä
      Euroopan parlamentin suositus 13. maaliskuuta 2019 Euroopan parlamentin suosituksesta neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle assosiaatiosopimuksesta unionin ja Monacon, Andorran ja San Marinon välillä (2018/2246(INI))
      (2021/C 23/25)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon 22. joulukuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen (EU) N:o 2014/… komission valtuuttamisesta neuvottelemaan jäsenvaltioiden puolesta Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan kanssa yhden tai useamman assosiaatiosopimuksen niistä määräyksistä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklaa koskevan julistuksen, jossa todetaan, että unioni ottaa huomioon sen kanssa läheisyytensä vuoksi erityissuhteissa olevien kooltaan pienten maiden erityistilanteen,

                  —

                  ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet – Vaihtoehdot tiiviimmälle yhdentymiselle EU:n kanssa” (COM(2012)0680),

                  —

                  ottaa huomioon Andorran, Monacon ja San Marinon EU:n sisämarkkinoille pääsyä haittaavista esteistä 20. marraskuuta 2012 laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Obstacles to access by Andorra, Monaco and San Marino to the EU’s Internal Market and Cooperation in other Areas” (SWD(2012)0388),

                  —

                  ottaa huomioon 18. marraskuuta 2013 annetun komission kertomuksen ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet: Vaihtoehdot näiden maiden osallistumiselle sisämarkkinoiden toimintaan” (COM(2013)0793),

                  —

                  ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät yhtenäisistä laajemmista sisämarkkinoista ja EU:n suhteista EU:n ulkopuolisiin länsieurooppalaisiin maihin,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0074/2019),

                  A.

                  toteaa, että Andorran ruhtinaskunnalla (Andorra), Monacon ruhtinaskunnalla (Monaco) ja San Marinon tasavallalla (San Marino) on pitkä valtiollinen historia; toteaa, että ne ovat aina olleet keskeisessä asemassa Euroopan historiassa ja niillä on tiiviit ja kauan jatkuneet poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset suhteet niiden välittömässä läheisyydessä sijaitseviin jäsenvaltioihin ja koko EU:hun; toteaa, että EU:n kumppanuus näiden maiden kanssa perustuu yhteisiin poliittisiin ja kulttuurisiin arvoihin;

                  B.

                  toteaa, että Andorra, Monaco ja San Marino ovat osoittaneet voimakasta poliittista, taloudellista ja kulttuurista sitoutumista eurooppalaisuuteen ja vahvaa pyrkimystä entistä tiiviimpiin poliittisiin, taloudellisiin ja kulttuurisiin suhteisiin Euroopan unionin kanssa; toteaa, että Andorran, Monacon ja San Marinon sekä EU:n etujen mukaisesti on tärkeää vastata myönteisesti ja hyvissä ajoin tähän sitoumukseen ja helpottaa uutta assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen nopeaa päätökseen saattamista, ottaen huomioon, että uudesta assosiaatiosopimuksesta tulee uusi kehys EU:n ja näiden maiden välisille suhteille;

                  C.

                  katsoo, että myös jäsenvaltioiden, joilla on perinteisesti ollut tiiviit historialliset, poliittiset ja taloudelliset siteet Andorraan, Monacoon ja San Marinoon, etujen mukaista on edistää näiden valtioiden ja koko Euroopan unionin välisten suhteiden täsmentämistä ja tiivistämistä; toteaa, että sen takia on tärkeää ottaa erityisesti oikeusvarmuuden vuoksi huomioon, että näillä jäsenvaltioilla on jo erityiset kahdenväliset suhteet Andorran, Monacon ja San Marinon kanssa;

                  D.

                  ottaa huomioon, että Andorra, Monaco ja San Marino ovat jo pitkään tukeneet Euroopan unionin poliittista linjaa YK:ssa;

                  E.

                  toteaa, että Andorra, Monaco ja San Marino ovat kukin tahollaan tärkeitä talouskumppaneita niiden välittömässä läheisyydessä sijaitseville jäsenvaltioille ja tarjoavat työllistymismahdollisuuksia huomattavalle määrälle EU:n kansalaisia; katsoo, että entistä tiiviimmät Andorran, Monacon ja San Marinon sekä EU:n väliset yhteydet tarjoaisivat kaikille osapuolille merkittävän tilaisuuden edistää taloudellista kehitystä ja saada aikaan välittömässä läheisyydessä sijaitsevien jäsenvaltioiden alueisiin kohdistuvia myönteisiä heijastusvaikutuksia muun muassa täydentävien työllistymismahdollisuuksien avulla ja parantamalla kansainvälistä ammatillista osaamista;

                  F.

                  katsoo, että assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen yhteydessä on tärkeää ottaa täysimääräisesti huomioon Andorran, Monacon ja San Marinon erityispiirteet pienvaltioina Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklaa koskevan julistuksen N:o 3 mukaisesti; katsoo, että siksi on tärkeää ottaa huomioon Andorran, Monacon ja San Marinon alueiden pieni alueellinen ulottuvuus ja asukasmäärä sekä niistä johtuvat merkitykselliset vaikutukset näiden valtioiden kansalaisten sosioekonomisten mahdollisuuksien ja osallisuuden asianmukaisen säilyttämisen kannalta; katsoo, että nämä mahdollisuudet ja osallisuus ovat näille kolmelle yhteisölle ominaisten kulttuurin, perinteiden ja arvojen säilymisen kannalta olennaisia; katsoo, että ilman tällaisia mahdollisuuksia ja osallisuutta koskevia erityisiä mekanismeja joidenkin kansalaisten voi olla vaikea löytää tarvittavat keinot elää omassa alkuperämaassaan; katsoo, että sen vuoksi on tärkeää säilyttää myös assosiaatiosopimukseen sisältyvien asianmukaisten määräysten avulla Andorran, Monacon ja San Marinon poliittinen ja sosioekonominen sekä kulttuuriin ja identiteettiin liittyvä rakenne ja mukauttaa sitä Euroopan unionin yhdentymisen realiteetteihin;

                  G.

                  ottaa huomioon, että Andorra, Monaco ja San Marino ovat tehneet naapurimaidensa kanssa pitkäaikaisia kahdenvälisiä sopimuksia, joissa käsitellään molempia osapuolia koskevia kysymyksiä ja joissa otetaan huomioon kyseisten kolmen maan erityispiirteet ja tärkeät näkökohdat sekä tarve säilyttää kyseisten valtioiden elinkelpoisuus; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous on tunnustanut nämä erityispiirteet ja tärkeät näkökohdat;

                  H.

                  ottaa huomioon, että Andorra, Monaco ja San Marino ovat kukin tahollaan toteuttaneet merkittäviä uudistuksia ja lähentäneet sääntelyä EU:hun erityisesti pankki- ja rahoitusalan sääntelyn osalta;

                  I.

                  ottaa huomioon, että neuvosto päätti 4. joulukuuta 2018 pitämässään kokouksessa poistaa Andorran ja San Marinon 5. joulukuuta 2017 annettujen neuvoston päätelmien liitteestä II, millä vahvistettiin, että ne ovat noudattaneet kaikkia jäljellä olevia sitoumuksia, jotka liittyvät avoimuuteen, oikeudenmukaiseen verotukseen ja (veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskeviin) BEPS-torjuntatoimiin; toteaa, että Monacoa ei koskaan sisällytetty tähän liitteeseen ja että neuvosto ilmoitti jo 5. joulukuuta 2017, että Monaco noudattaa täysimääräisesti näitä sitoumuksia; ottaa huomioon, että verotusta koskevaa avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevä OECD:n maailmanlaajuinen foorumi ilmoitti huhtikuussa ja heinäkuussa 2018 pitämissään kokouksissa, että Andorra, Monaco ja San Marino noudattavat kansainvälistä standardia pyynnöstä annettavien tietojen osalta;

                  J.

                  katsoo, että olisi annettava tunnustusta Andorran merkittävistä uudistuksista ja lainsäädännön asteittaisesta mukauttamisesta EU:n lainsäädäntöön rahoitusalan sääntelyn osalta; ottaa huomioon, että EU ja Andorra ovat päässeet arvokkaaseen sopimukseen tupakasta ja että Andorra voi nyt tehostaa entisestään siirtymistä kohti monipuolisempaa taloutta; ottaa huomioon, että tämä pitkän aikavälin prosessi tuo mukanaan merkittäviä haasteita ja että Andorrassa työskenteleviä työntekijöitä on siksi suojeltava asianmukaisesti, kun maa on siirtymässä kohti monipuolisempaa taloutta; katsoo, että laajempi pääsy sisämarkkinoille tukee taloudellista kehitystä pitkällä aikavälillä ja luo Andorraan uusia taloudellisia ja työllistymismahdollisuuksia;

                  K.

                  ottaa huomioon, että San Marinolla on vaadittavien ylimääräisten ALV-asiakirjojen (T2) vuoksi tällä hetkellä vaikeuksia muihin EU:n jäsenvaltioihin kuin Italiaan suuntautuvassa viennissä; katsoo, että assosiaatiosopimuksen olisi tarjottava mahdollisuus yhdenvertaisiin toimintaedellytyksiin kaikkialla EU:ssa, mikä olisi San Marinon viejille erittäin hyödyllistä; katsoo, että assosiaatiosopimuksen olisi annettava Andorran ja San Marinon pankeille täysimääräinen pääsy EU:n pankkien ja rahoituspalvelualan yritysten Passporting System -tietojärjestelmään;

                  L.

                  ottaa huomioon, että Monacon kansalaiset ovat omassa maassaan vähemmistönä ja että asunto- ja työmarkkinoiden luonteen vuoksi Monacon kansalaisille on annettava aktiivista tukea, jotta he voivat säilyttää asuinpaikkansa maassa; ottaa huomioon, että työnsaannin helpottamista koskevia säännöksiä sovelletaan yhtäläisesti Monacon kansalaisiin ja Monacon välittömässä läheisyydessä sijaitsevien kaupunkien asukkaisiin; ottaa huomioon, että Monacossa 92 prosenttia työntekijöistä on EU:n kansalaisia;

                  M.

                  ottaa huomioon, että assosiaatiosopimus EU:n kanssa avaa mahdollisuuden kehittää yhteistyötä yhteistä etua koskevilla aloilla ja osallistua joihinkin EU:n horisontaalisiin toimintapolitiikkoihin, kuten tutkimukseen, ympäristöön ja koulutukseen (Erasmus +);

                  N.

                  toteaa, että assosiaatiosopimuksen voimaantulo edellyttää parlamentin hyväksyntää;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

                              a)

                              hyödynnetään assosiaatiosopimuksesta käytyjen neuvottelujen tarjoamaa mahdollisuutta osoittaa entistä tiiviimpien suhteiden ja EU:hun integroitumisen arvo – yleinen mielipide Andorrassa, Monacossa ja San Marinossa sekä EU:ssa huomioon ottaen – ja vahvistaa uudelleen, että on tärkeää ottaa nämä maat pitkällä aikavälillä mukaan EU:n elimiin ja toimintapolitiikkoihin;

                              b)

                              ehkäistään assosiaatiosopimuksen hylkäämisen vaara neuvottelujen päätyttyä ja ryhdytään uusiin toimiin, joiden avulla annetaan Andorrassa, Monacossa ja San Marinossa asemansa muita heikommaksi kokeville ihmisille tietoa assosiaatiosopimuksesta ja selitetään heille mahdollisimman avoimesti kolmen valtion viranomaisten avulla assosiaatiosopimuksen soveltamisala, ansiot ja mahdolliset puutteet siten, että pyritään saavuttamaan poliittinen yhtenäisyys ja mahdollisimman laaja kansalaisten tuki kussakin kolmessa valtiossa; kannustetaan Andorraa, Monacoa ja San Marinoa toimimaan samoin ja tuetaan niitä siinä;

                              c)

                              otetaan täysimääräisesti huomioon Andorran, Monacon ja San Marinon pienet alueelliset ulottuvuudet ja rajalliset hallinnolliset resurssit ja mukautetaan neuvotteluprosessissa yhteisön säännöstön hyväksymistä ja täytäntöönpanoa vastaavasti, jotta voidaan minimoida liiallinen budjettipaine, jolla puolestaan olisi kielteinen vaikutus yleiseen mielipiteeseen ja käytettävissä oleviin talousarviovaroihin; annetaan tarvittaessa apua Andorralle, Monacolle ja San Marinolle sellaisten tarvittavien hallinnollisten valmiuksien luomiseksi, joilla varmistetaan yhteisön säännöstön nopea, dynaaminen ja yhtenäinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

                              d)

                              kehotetaan luomaan kuhunkin kolmeen valtioon johdonmukainen, tehokas ja toimiva institutionaalinen kehys, jonka avulla assosiaatiosopimus pannaan täytäntöön, jotta voidaan varmistaa EU:n säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä näissä kolmessa maassa sekä sopimuksen määräysten yhdenmukainen soveltaminen ja johdonmukainen tulkinta, ja johon on kuuluttava kuulemisfoorumi ja riitojenratkaisumekanismi;

                              e)

                              korostetaan Andorralle, Monacolle ja San Marinolle sisämarkkinoiden yleisen eheyden ja yhdenmukaisuuden sekä sisämarkkinoiden kaikkien neljän vapauden kunnioittamisen merkitystä; palautetaan mieliin täysimääräisen sisämarkkinoille pääsyn, myös tuotteiden ja palvelujen pääsyn, mukanaan tuomat edut ja taloudelliset hyödyt, ja tarve säilyttää sisämarkkinoilla tasapuoliset toimintaedellytykset sekä vahva, kestokykyinen ja tehokas institutionaalinen perusta, joka hyödyttää kaikkia;

                              f)

                              tarjotaan Andorralle, Monacolle ja San Marinolle riittävästi EU:n tukea, jotta ne voivat hyväksyä ja panna säännöstön täysimääräisesti täytäntöön pidemmällä aikavälillä, myös niiden välittömässä läheisyydessä sijaitsevien jäsenvaltioiden kanssa tehtävällä tiiviimmällä institutionaalisella yhteistyöllä; tarjotaan mahdollisuus saada EU:n rahoitusta kohdennetuille hankkeille ja kääntyä jäsenvaltioissa toimivien EU:n säännöstön täytäntöönpanosta vastaavien olemassa olevien hallintoelinten puoleen;

                              g)

                              edistetään EU:n säännöstön asianmukaista hyväksyntää ja täytäntöönpanoa koskevaa valmiutta lähettämällä Andorran, Monacon ja San Marinon julkishallinnon virkamiehiä asianomaisiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimielimiin ja elimiin;

                              h)

                              harkitaan mahdollisuutta myöntää väliaikaisia poikkeuksia, jotka perustuvat kolmen valtion todellisten tarpeiden arviointiin, joihin sovelletaan uudelleentarkastelulausekkeita ja jotka on ankkuroitu kunkin neuvottelevan valtion demografisiin ja sosioekonomisiin kriteereihin ja mukautettu asetettuun määräaikaan, jotta kussakin valtiossa voidaan varmistaa asteittaisen lähestymistavan avulla todella tasavertaiset toimintaedellytykset sekä työntekijöiden ja yritysten riittävä kilpailukyky, kun otetaan huomioon tarve sovittaa yhteen assosiaatiosopimuksessa määrätty sekä Andorran, Monacon ja San Marinon kansallisten säännösten mukainen sijoittautumisvapaus niiden kansalaisten sosioekonomisen osallisuuden säilyttämiseksi; otetaan huomioon, että nämä maat ovat niin pieniä, että neuvoteltujen EU:n säännöstöä koskevien väliaikaisten poikkeusten vaikutukset olisivat vähäiset;

                              i)

                              hyödynnetään assosiaatiosopimuksen tarjoamaa tilaisuutta edistää yhteistyötä Andorran, Monacon ja San Marinon kanssa rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen 20. toukokuuta 2015 annetun direktiivin (EU) 2015/849 mukaisesti (1);

                              j)

                              mukautetaan assosiaatiosopimuksen mukaisten tilastotietojen toimittamiseen liittyvät vaatimukset Andorran, Monacon ja San Marinon kokoon;

                              k)

                              tutkitaan rinnakkain assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen kanssa mahdollisuutta turvata Andorran ja San Marinon riittävä eurojärjestelmän mukainen likviditeetin saanti ja sen toteuttamiskelpoisuutta, jotta voidaan edistää niiden kansallisten pankkijärjestelmien selviytymiskykyä ja vakautta sisäisten tai ulkoisten järjestelmäkriisien tapauksessa ja samalla varmistaa Euroopan keskuspankin harjoittama asianmukainen valvonta; kannustetaan Andorraa ja Monacoa liittymään Kansainvälisen valuuttarahaston jäseniksi ja annetaan niille tarvittaessa liittymistä koskevaa teknistä apua; kannustetaan Andorraa, Monacoa ja San Marinoa jatkamaan onnistuneita pyrkimyksiään lähentyä EU:hun rahoitusalan sääntelyssä, veroalan hallinnossa ja rahanpesun torjunnassa;

                              l)

                              edistetään Andorran, Monacon ja San Marinon kanssa käytäviä neuvotteluja assosiaatiosopimuksesta ja tarjotaan neuvotteluosapuolille kaikki tarvittava institutionaalinen ja toimikohtainen tuki ajoissa, komission asiasta vastaavien pääosastojen arvioinnit ja asiantuntemus mukaan lukien, jotta neuvottelut saadaan päätökseen mahdollisimman pian ja joka tapauksessa seuraavien kahden vuoden kuluessa;

                              m)

                              annetaan ennen kuluvan toimikauden päättymistä yhteinen poliittinen julkilausuma Andorran, Monacon ja San Marinon kanssa assosiaatiosopimuksen puitteista, jotta voidaan arvioida tähän mennessä neuvotteluissa saavutettua edistystä ja säilyttää se niin, että uusi komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat arvioida ja hyödyntää tätä yhteisymmärrystä ja edistää neuvotteluja edelleen;

                              n)

                              tarkastellaan assosiaatiosopimuksesta käytäviä neuvotteluja tilaisuutena toteuttaa yhteisiä investointeja yhteistä etua koskeviin infrastruktuureihin sekä toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään yhteistä akateemista tutkimusta Andorran, Monacon, San Marinon ja EU:n jäsenvaltioiden välillä;

                  2.

                  katsoo, että Euroopan parlamentin seuraavalla vaalikaudella voi tarjoutua arvokas tilaisuus perustaa uusi parlamenttien välinen valtuuskunta, joka erikoistuu parlamenttien väliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön Andorran, Monacon ja San Marinon kanssa; katsoo lisäksi, että parlamentin olisi pyrittävä omien yksiköidensä sekä Andorran, Monacon ja San Marinon parlamenttien asiasta vastaavien yksiköiden väliseen tiiviiseen yhteistyöhön ja otettava säännöllisesti vastaan nuoria poliittisia, yrityselämän ja kansalaisyhteiskunnan johtajia näistä kolmesta maasta, jotta voidaan tehostaa EU:n kanssa harjoitettavaan entistä tiiviimpään poliittiseen, taloudelliseen ja toimintapoliittiseen vuorovaikutukseen liittyvää myönteistä sanomaa assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen puitteissa; katsoo, että parlamentin olisi edistettävä säännöllisiä keskusteluja Andorran, Monacon ja San Marinon kansallisten parlamenttien valtuuskuntien kanssa neuvottelujen keston ajan; katsoo, että Euroopan parlamentin ja Andorran, Monacon ja San Marinon kansallisten parlamenttien valtuuskuntien välillä olisi vaihdettava näkemyksiä myös Euroopan parlamentin käsittelemistä asioista, joilla voi olla suora vaikutus näiden maiden talouteen, niiden EU-suhteisiin tai assosiaatiosopimuksen tehokkuuteen;

                  3.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Andorran yhteisruhtinaille, hallitukselle ja yleisneuvostolle, Monacon ruhtinaalle, pääministerille ja kansallisneuvostolle sekä San Marinon kapteenivaltionhoitajalle ja suurelle ja yleiselle neuvostolle.

         (1)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.


title: Komission suositus (EU) 2020/518, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2020, unionin yhteisestä välineistöstä teknologian ja datan käyttöä varten covid-19-kriisin torjumiseksi ja siitä ulospääsemiseksi erityisesti mobiilisovellusten ja anonymisoidun liikkuvuusdatan käytön osalta

text:
               14.4.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 114/7

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2020/518,
      annettu 8 päivänä huhtikuuta 2020,
      unionin yhteisestä välineistöstä teknologian ja datan käyttöä varten covid-19-kriisin torjumiseksi ja siitä ulospääsemiseksi erityisesti mobiilisovellusten ja anonymisoidun liikkuvuusdatan käytön osalta
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Nykyisen covid-19-pandemian aiheuttama kansanterveyskriisi, jäljempänä ’covid-19-kriisi’, pakottaa unionin ja jäsenvaltiot kohtaamaan ennennäkemättömän haasteen niiden terveydenhuoltojärjestelmille, elämäntavalle, talouden vakaudelle ja arvoille. Mikään yksittäinen jäsenvaltio ei pysty yksin torjumaan covid-19-kriisiä. Näin mittava poikkeuksellinen kriisi edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot sekä EU:n toimielimet ja elimet toteuttavat päättäväisiä toimia ja tekevät yhteistyötä aidon solidaarisuuden hengessä.

                  (2)

                  Digitaaliteknologialla ja datalla on tärkeä rooli covid-19-kriisin torjunnassa, koska monet ihmiset Euroopassa ovat yhteydessä internetiin mobiililaitteidensa kautta. Tämä teknologia ja data voivat tarjota tärkeän välineen, jolla tiedotetaan yleisölle ja autetaan asianomaisia viranomaisia niiden pyrkimyksissä hillitä viruksen leviämistä tai jonka avulla terveydenhuoltoalan organisaatiot voivat vaihtaa terveystietoja. Hajanainen ja koordinoimaton lähestymistapa saattaa kuitenkin heikentää covid-19-kriisin torjuntaan tähtäävien toimenpiteiden tehokkuutta ja aiheuttaa samalla vakavaa haittaa sisämarkkinoille sekä perusoikeuksille ja -vapauksille.

                  (3)

                  Sen vuoksi vastauksena tämänhetkiseen kriisiin on tarpeen kehittää yhteinen lähestymistapa digitaaliteknologian ja datan käyttöön. Tällä lähestymistavalla olisi tehokkaasti tuettava toimivaltaisia kansallisia viranomaisia, erityisesti terveysviranomaisia ja poliittisia päättäjiä, siten, että niille annetaan riittävästi täsmällistä tietoa, jotta voidaan ymmärtää covid-19-viruksen kehittymistä ja leviämistä sekä sen vaikutuksia. Nämä teknologiat voivat myös antaa kansalaisille mahdollisuuden välttää lähikontakteja tehokkaasti ja kohdennetummin. Lisäksi ehdotetulla lähestymistavalla pyritään säilyttämään sisämarkkinoiden eheys ja suojelemaan perusoikeuksia ja -vapauksia, erityisesti oikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan.

                  (4)

                  Mobiilisovelluksilla voidaan tukea terveysviranomaisia kansallisella ja EU:n tasolla tämänhetkisen covid-19-pandemian seurannassa ja hillinnässä. Niiden avulla voidaan antaa opastusta kansalaisille ja helpottaa potilaiden lääketieteellisen seurannan järjestämistä. Varoitus- ja jäljityssovelluksilla voi olla tärkeä rooli kontaktien jäljittämisessä, taudin leviämisen rajoittamisessa ja tartuntaketjujen katkaisemisessa. Sen vuoksi sovelluksilla voi yhdessä asianmukaisten testausstrategioiden ja kontaktien jäljittämisen kanssa olla erityistä merkitystä kerättäessä tietoja viruksen esiintymisestä, arvioitaessa fyysisten kontaktien välttämisen ja eristystoimenpiteiden tehokkuutta ja tiedotettaessa toimenpiteiden purkamiseen tähtäävistä strategioista.

                  (5)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1082/2013/EU (1) vahvistetaan säännöt valtioiden rajat ylittävien vakavien terveysuhkien epidemiologista seurantaa, seurantaa, varhaisvaroitusta ja torjuntaa varten. Päätöksen 2 artiklan 5 kohdan mukaan komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa päätöksellä perustettujen mekanismien ja rakenteiden koordinoinnin ja tietojenvaihdon samankaltaisten unionin tasolla tai Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettujen mekanismien ja rakenteiden kanssa, joiden toiminnalla on vaikutusta rajat ylittävien vakavien terveysuhkien valmius- ja reagointisuunnitteluun, seurantaan, varhaisvaroitukseen ja torjuntaan. Rajat ylittäviin vakaviin terveysuhkiin liittyviä toimia koordinoi terveysturvakomitea, joka on perustettu edellä mainitun päätöksen 17 artiklalla. Päätöksen 6 artiklan 1 kohdalla perustetaan verkosto tartuntatautien ja niihin liittyvien erityisten terveysnäkökohtien epidemiologista seurantaa varten. Verkoston toiminnasta ja koordinoinnista huolehtii Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus.

                  (6)

                  Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/24/EU (2) säädetään, että sähköisten terveyspalvelujen verkoston tavoitteena on pyrkiä tuottamaan kestäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuuksia Euroopan sähköisten terveyspalvelujen järjestelmistä ja palveluista sekä yhteentoimivia sovelluksia, jotta voidaan saavuttaa luottamuksen ja turvallisuuden korkea taso, vahvistaa hoidon jatkuvuutta ja varmistaa turvallisen ja laadukkaan terveydenhuollon saatavuus.

                  (7)

                  Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (3) säädetään edellytyksistä henkilötietojen, myös terveystietojen, käsittelylle. Tällaisia tietoja voidaan käsitellä muun muassa silloin, kun rekisteröity antaa nimenomaisen suostumuksensa kyseisten henkilötietojen käsittelyyn tai käsittely on tarpeen yleisen edun vuoksi jäsenvaltion lainsäädännön tai unionin oikeuden perusteella, erityisesti valvonta- ja hälytystarkoituksiin sekä tartuntatautien ja muiden vakavien terveysuhkien estämiseksi tai hallitsemiseksi.

                  (8)

                  Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön erityislainsäädäntöä, jonka nojalla ne voivat käsitellä terveystietoja yleisen edun perusteella (asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c tai e alakohta ja 9 artiklan 2 kohdan i alakohta). Joka tapauksessa tietojenkäsittelyn tarkoituksien ja keinojen sekä tiedon siitä, mitä tietoja käsitellään ja kenen toimesta, olisi oltava selkeitä ja täsmällisiä.

                  (9)

                  Komissio voi kuulla Euroopan tietosuojavaltuutettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (4) 42 artiklan ja Euroopan tietosuojaneuvostoa asetuksen (EU) 2016/679 70 artiklan mukaisesti.

                  (10)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (5) vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan käyttäjän tai tilaajan liikenne- ja paikkatietoihin sekä tietojen tallentamiseen ja päätelaitteelle, kuten mobiililaitteelle, tallennettujen tietojen käyttämiseen. Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan mukaan tällainen tallentaminen tai käyttö on sallittua vain tarkoin määritellyissä olosuhteissa tai käyttäjän tai tilaajan suostumuksella sen jälkeen, kun hänelle on annettu selkeät ja kattavat tiedot asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti. Lisäksi direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joilla rajoitetaan joidenkin direktiivissä, myös 5 artiklassa, säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamisalaa, jos tällaiset rajoitukset ovat välttämättömiä, asianmukaisia ja oikeasuhteisia demokraattisen yhteiskunnan tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

                  (11)

                  Euroopan komissio ilmoitti tiedonannossaan ”Euroopan datastrategia” (6), että EU loisi sisämarkkinat, joilla data voi virrata EU:n sisällä ja eri sektoreiden välillä kaikkien hyödyksi, joilla noudatetaan asianmukaisesti EU:n sääntöjä, erityisesti yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia sääntöjä sekä kilpailulainsäädäntöä ja joilla datan saantia ja käyttöä koskevat säännöt ovat oikeudenmukaiset, käytännölliset ja selkeät. Komissio totesi erityisesti harkitsevansa lainsäädäntötoimia, joilla edistetään datan jakamista yrityksiltä viranomaisille yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin.

                  (12)

                  Covid-19-kriisin alkamisen jälkeen on kehitetty erilaisia mobiilisovelluksia, joista osan ovat laatineet viranomaiset, ja jäsenvaltiot ja yksityinen sektori ovat pyytäneet koordinointia unionin tasolla muun muassa kyberturvallisuuteen, turvallisuuteen ja yksityisyyteen liittyvien huolenaiheiden käsittelemiseksi. Näissä sovelluksissa on yleensä kolme yleistä toimintoa: i) tiedottaminen kansalaisille ja kansalaisten neuvonta sekä sellaisten henkilöiden lääketieteellisen seurannan järjestämisen helpottaminen, joilla on oireita, yhdistettynä usein itse tehtyä diagnosointia koskevaan kyselylomakkeeseen; ii) niiden ihmisten varoittaminen, jotka ovat olleet tartunnan saaneen henkilön läheisyydessä, tartuntaketjujen katkaisemiseksi ja tartuntojen uudelleen ilmaantumisen estämiseksi siinä vaiheessa, kun rajoitustoimia aletaan poistaa; ja iii) tartunnan saaneiden henkilöiden karanteenin seuranta ja täytäntöönpano yhdistettynä mahdollisesti tekijöihin, joilla arvioidaan heidän terveydentilaansa karanteenin aikana. Tietyt sovellukset ovat suuren yleisön saatavilla kun taas toiset on tarkoitettu vain suljetuille käyttäjäryhmille työpaikalla tapahtuneiden kohtaamisten jäljittämiseksi. Näiden sovellusten tehokkuutta ei yleensä ole arvioitu. Tiedotukseen ja oireiden tarkistamiseen käytetyt sovellukset voivat olla hyödyllisiä kansalaisten tietoisuuden lisäämisessä. Asiantuntijoiden mukaan kuitenkin sovellukset, joiden tarkoituksena on tiedottaa käyttäjille ja varoittaa heitä, vaikuttavat lupaavimmalta viruksen leviämisen estämisessä, kun otetaan huomioon myös niiden vähäisempi vaikutus yksityisyyteen, ja useat jäsenvaltiot tutkivat parhaillaan niiden käyttöä.

                  (13)

                  Joitakin näistä mobiilisovelluksista voitaisiin pitää lääkinnällisinä laitteina, jos valmistaja on tarkoittanut ne käytettäviksi muun muassa sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn, seurantaan, ennakointiin, ennusteen laatimiseen, hoitoon tai lievitykseen ja jos ne näin ollen kuuluisivat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 (7) tai neuvoston direktiivin 93/42/ETY (8) soveltamisalaan. Kun on kyse itse tehtyjä diagnooseja ja oireiden tarkistamista koskevista sovelluksista, jotka tarjoavat diagnosointiin, ehkäisyyn, seurantaan, ennakointiin tai ennusteen laatimiseen liittyvää tietoa, olisi arvioitava, voidaanko niitä mahdollisesti pitää lääkinnällisinä laitteina lääkinnällisiä laitteita koskevan lainsäädännön (direktiivi 93/42/ETY tai asetus (EU) 2017/745) nojalla.

                  (14)

                  Näiden mobiilisovellusten tehokkuus riippuu useista tekijöistä. Tällaisia tekijöitä ovat käyttäjien määrä eli mobiililaitetta käyttävän väestön prosenttiosuus ja tästä niiden käyttäjien prosenttiosuus, jotka ovat ladanneet sovelluksen ja antaneet suostumuksen itseään koskevien henkilötietojen käsittelyyn ja jotka eivät ole peruuttaneet suostumustaan. Muita tärkeitä tekijöitä ovat yleinen luottamus siihen, että tietoja suojataan asianmukaisilla turvatoimilla ja että niitä käytetään yksinomaan varoittamaan virukselle mahdollisesti altistuneita henkilöitä, kansanterveysviranomaisen hyväksyntä, terveysviranomaisten kyky toteuttaa toimia sovelluksen tuottamien tietojen perusteella, tietojen integrointi ja jakaminen muiden järjestelmien ja sovellusten kanssa sekä rajatylittävä ja alueiden välinen yhteentoimivuus muiden järjestelmien kanssa.

                  (15)

                  Varoitus- ja jäljityssovellukset ovat jäsenvaltioille hyödyllisiä kontaktien jäljittämisessä, ja niillä voi olla tärkeä rooli leviämisen estämisen skenaarioissa. Ne voivat myös olla arvokas väline, jonka avulla kansalaiset voivat tehokkaasti ja kohdennetummin välttää fyysisiä lähikontakteja. Niiden vaikutusta voidaan tehostaa strategialla, jolla tuetaan laajempaa testausta. Kontaktien jäljittäminen tarkoittaa sitä, että kansanterveysviranomaiset voivat nopeasti löytää kaikki sellaisen potilaan kontaktit, jonka covid-19-tartunta on vahvistettu, pyytää heitä eristäytymään sekä testata heidät nopeasti ja eristää heidät, jos heillä ilmenee oireita. Lisäksi näistä sovelluksista saatavia anonymisoituja ja yhdistettyjä tietoja yhdessä sairastuvuutta koskevien tietojen kanssa voitaisiin käyttää arvioitaessa lähikontaktien välttämistä koskevien ja muiden suositeltujen hillitsemistoimenpiteiden tehokkuutta. Vaikka nämä sovellukset ovat ilmeisen hyödyllisiä jäsenvaltioille, ne voivat myös tuoda lisäarvoa Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) työhön.

                  (16)

                  Itse tehtyyn diagnoosiin ja oireiden tarkistukseen käytettävien sovellusten avulla voitaisiin saada tietoa niiden tapausten määrästä, joissa esiintyy covid-19-tartunnan kanssa yhteensopivia oireita, iän ja viikon mukaan eriteltynä tarkkaan määritellyiltä alueilta, joilla sovelluksen käyttö on yleistä. Mikäli tämä onnistuu, kansalliset kansanterveysviranomaiset voivat päättää käyttää sovelluksen tietoja covid-19-oireyhtymän seurantaan perusterveydenhuollossa. Nämä tiedot voitaisiin viikoittain toimittaa ECDC:lle yhdistetyssä muodossa (esim. influenssan kaltaisten tautien (ILI) tai akuuttien hengitystieinfektioiden (ARI) määrä viikossa ikäryhmittäin taudin ilmaantuvuutta seuraavien lääkärien kattamasta kokonaisväestöstä). Näin kansalliset viranomaiset ja ECDC voisivat arvioida hengitystieoireiden positiivisen ennustearvon tietyssä yhteisössä ja antaa näin tietoa viruksen leviämistasosta sovelluksesta saatavien tietojen perusteella.

                  (17)

                  Kun otetaan huomioon edellä kuvatut älypuhelinsovellusten toiminnot, niiden käyttö voi vaikuttaa tiettyjen perusoikeuksien, kuten yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista koskevan oikeuden, noudattamiseen. Koska kaiken näihin oikeuksiin puuttumisen on tapahduttava lainsäädännön mukaisesti, jäsenvaltioiden lainsäädännön, jossa säädettäisiin tiettyjen perusoikeuksien kunnioittamisen rajoituksista tai sallittaisiin ne, olisi oltava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa vahvistettujen unionin oikeuden yleisten periaatteiden, niiden valtiosääntöperinteiden ja niiden kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden mukaista.

                  (18)

                  Jotta erityyppiset sovellukset (ja niiden perustana olevat tartuntaketjuja koskevat tietojärjestelmät) voidaan hyväksyä ja jotta voidaan varmistaa, että ne täyttävät epidemiologisen seurannan tavoitteen, asiasta vastaavien kansallisten terveysviranomaisten on yhdenmukaistettava ja pantava koordinoidusti täytäntöön taustalla olevat toimintaperiaatteet, vaatimukset ja tarkastukset. Useiden sellaisten jäsenvaltioiden kokemus, joissa on otettu käyttöön kontaktien jäljittämiseen käytettäviä sovelluksia, osoittaa, että niiden hyväksymisen lisäämiseksi on hyödyllistä, että toimenpiteiden valmistelussa ja toteuttamisessa käytetään yhdennettyä hallintotapaa, johon osallistuvat terveysviranomaisten lisäksi myös muut viranomaiset (kuten tietosuojaviranomaiset) sekä yksityinen sektori, asiantuntijat, tutkijat ja sidosryhmät, kuten potilasryhmät. Sovellusta koskeva laaja tiedottaminen on olennaisen tärkeää myös sen käyttöönoton ja onnistumisen kannalta.

                  (19)

                  Jotta voidaan havaita eri jäljityssovelluksia käyttävien henkilöiden läheiset kohtaamiset (tämä skenaario on todennäköisin kansallisten tai alueellisten rajojen yli liikkuvien ihmisten keskuudessa), olisi pyrittävä sovellusten yhteentoimivuuteen. Tartuntaketjuja valvovien kansallisten terveysviranomaisten olisi voitava vaihtaa yhteentoimivia tietoja positiivisen testituloksen saaneista käyttäjistä muiden jäsenvaltioiden tai alueiden kanssa, jotta voidaan käsitellä rajat ylittäviä tartuntaketjuja.

                  (20)

                  Tietyt yritykset, kuten televiestintäpalveluja tarjoavat yritykset ja suuret teknologiayhteisöt, ovat julkaisseet tai saattaneet viranomaisten saataville anonymisoitua ja yhdistettyä sijaintidataa. Tällaista dataa tarvitaan viruksen torjuntaa koskevassa tutkimuksessa, viruksen leviämistapojen ymmärtämiseen tähtäävässä mallintamisessa ja kriisin taloudellisten vaikutusten mallintamisessa. Se auttaa erityisesti ymmärtämään ja mallintamaan epidemian alueellista dynamiikkaa sekä arvioimaan sosiaalisen kanssakäymisen vähentämisen (matkustusrajoitukset, muun kuin välttämättömän toiminnan lopettaminen, täydellinen sulku jne.) vaikutusta liikkuvuuteen. Tämä on ensisijaisen tärkeää ensinnäkin siksi, että näin voidaan hillitä viruksen seurauksia ja arvioida etenkin henkilökohtaisia suojavarusteita koskevia ja sairaaloiden teho-osastojen tarpeita, ja toisekseen näin ulospääsystrategiaa voidaan tukea datavetoisilla malleilla, joista saadaan tietoa sosiaalisen kanssakäymisen vähentämisen löysäämisen mahdollisista vaikutuksista.

                  (21)

                  Vallitseva kriisi on osoittanut, että viranomaiset ja tutkimuslaitokset hyötyisivät keskeisten tietojen laajemmasta saannista viruksen kehityksen analysoimista ja kansanterveystoimenpiteiden tehokkuuden arvioimista varten.

                  (22)

                  Tietyt jäsenvaltiot ovat helpottaneet tarvittavan datan saantia. Lähestymistapojen sirpaleisuus haittaa kuitenkin nykyisellään EU:n yhteisiä toimia viruksen torjunnassa.

                  (23)

                  Unionin yhteinen lähestymistapa covid-19-kriisiin on myös tullut tarpeelliseksi siksi, että tietyissä maissa toteutetut toimenpiteet, kuten henkilöiden sijaintitietojen seuranta, teknologian käyttö yksilön terveysriskin tason arvioimiseen ja arkaluonteisten tietojen keskittäminen, herättävät kysymyksiä useiden EU:n oikeusjärjestyksessä taattujen perusoikeuksien ja -vapauksien näkökulmasta. Näihin kuuluvat muun muassa oikeus yksityisyyteen ja oikeus henkilötietojen suojaan. Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaan siinä vahvistettujen perusoikeuksien ja -vapauksien käyttämistä koskevien rajoitusten on joka tapauksessa oltava perusteltuja ja oikeasuhteisia. Tällaisten rajoitusten olisi erityisesti oltava väliaikaisia eli niiden on rajoituttava tiukasti siihen, mikä on tarpeen kriisin torjumiseksi, eikä niitä saa ilman asianmukaisia perusteluja jatkaa, kun kriisi on ohi.

                  (24)

                  Maailman terveysjärjestön ja muiden elinten mukaan on myös vaara, että sovellukset ja virheelliset tiedot voivat johtaa sellaisten henkilöiden leimautumiseen, joilla on tiettyjä ominaisuuksia, joilla oletetaan olevan yhteys sairauteen.

                  (25)

                  Tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti kansanterveysviranomaisten ja tutkimuslaitosten olisi käsiteltävä henkilötietoja vain silloin, kun se on asianmukaista ja merkityksellistä ja rajoittuu siihen, mikä on tarpeen, ja niiden olisi sovellettava asianmukaisia suojatoimia, kuten pseudonymisointia, yhdistämistä, salausta ja hajauttamista.

                  (26)

                  Tehokkaat kyberturvallisuusvaatimukset ja tietoturvatoimenpiteet ovat välttämättömiä tietojen saatavuuden, aitouden, eheyden ja luottamuksellisuuden suojaamiseksi.

                  (27)

                  Tietosuojaviranomaisten kuuleminen henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön vaatimusten mukaisesti on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että henkilötietoja käsitellään lainmukaisesti ja että asianomaisten henkilöiden oikeuksia kunnioitetaan.

                  (28)

                  Direktiivin 2011/24/EU 14 artiklan mukaan unioni tukee ja helpottaa yhteistyötä ja tietojen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä vapaaehtoisessa verkostossa, joka yhdistää jäsenvaltioiden nimeämät sähköisistä terveyspalveluista vastaavat kansalliset viranomaiset, jäljempänä ’sähköisten terveyspalvelujen verkosto’. Verkoston tavoitteena on pyrkiä tuottamaan kestäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuuksia Euroopan sähköisten terveyspalvelujen järjestelmistä ja palveluista sekä yhteentoimivia sovelluksia, jotta voidaan saavuttaa luottamuksen ja turvallisuuden korkea taso, vahvistaa hoidon jatkuvuutta ja varmistaa turvallisen ja laadukkaan terveydenhuollon saatavuus. Komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2019/1765 (9) vahvistetaan sähköisten terveyspalvelujen verkoston perustamista, hallinnointia ja avointa toimintaa koskevat säännöt. Sähköisten terveyspalvelujen verkoston olisi kokoonpanonsa ja asiantuntemuksensa vuoksi oltava tärkein foorumi keskusteluille kansanterveysviranomaisten ja tutkimuslaitosten tietotarpeista, ja siihen olisi otettava mukaan myös kansallisten sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten, digitaaliasioista vastaavien ministeriöiden ja tietosuojaviranomaisten virkamiehiä.

                  (29)

                  Sähköisten terveyspalvelujen verkoston ja komission olisi myös tehtävä tiivistä yhteistyötä muiden sellaisten elinten ja verkostojen kanssa, jotka voivat antaa tarvittavan panoksen tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Tällaisia ovat terveysturvakomitea, tartuntatautien epidemiologisen seurannan verkosto, Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus, Euroopan tietosuojaneuvosto, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin sekä verkkotietojärjestelmien yhteistyöryhmä.

                  (30)

                  Avoimuus ja selkeä ja säännöllinen viestintä sekä eniten kärsimään joutuneiden henkilöiden ja yhteisöjen osallistumisen mahdollistaminen ovat ensiarvoisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa kansalaisten luottamus covid-19-kriisiä torjuttaessa.

                  (31)

                  Koska tilanne covid-19-kriisin suhteen on muuttunut nopeasti eri jäsenvaltioissa, on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat raportointia ja komissio tarkastelee uudelleen tässä suosituksessa esitettyä lähestymistapaa nopeasti ja säännöllisesti niin kauan kuin kriisi jatkuu.

                  (32)

                  Tätä suositusta olisi tarvittaessa täydennettävä komission lisäohjeilla muun muassa varoittamiseen ja ehkäisemiseen käytettävien mobiilisovellusten käytön vaikutuksesta tietosuojaan ja yksityisyyteen.

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         SUOSITUKSEN TARKOITUS

                  1)

                  Tässä suosituksessa esitetään prosessi yhteisen lähestymistavan kehittämiseksi kriisin ratkaisuun digitaalisin keinoin, jäljempänä ’välineistö’. Välineistö koostuu käytännön toimenpiteistä, joilla pyritään teknologioiden ja datan tehokkaaseen hyödyntämiseen ja joissa keskitytään erityisesti kahteen osa-alueeseen:

                              1)

                              unionin tasolla koordinoitu yleiseurooppalainen lähestymistapa mobiilisovellusten käyttöön kansalaisten lähikontaktien tehokkaassa ja paremmin kohdennetussa välttämisessä sekä varoituksissa, ennaltaehkäisyssä ja kontaktien jäljittämisessä covid-19-taudin leviämisen rajoittamiseksi. Tähän sisältyy menetelmä, jolla seurataan tällaisten sovellusten tehokkuutta, niiden yhteentoimivuutta ja rajat ylittäviä vaikutuksia sekä turvallisuus-, yksityisyys- ja tietosuojavaatimusten kunnioittamista ja jaetaan näitä koskevia arviointeja; ja

                              2)

                              yhteinen järjestelmä väestöryhmien liikkuvuutta koskevan anonymisoidun ja yhdistetyn datan käyttämiseksi i) taudin kehityksen mallintamiseen ja ennustamiseen, ii) jäsenvaltioiden viranomaisten päätöksenteon tehokkuuden seurantaan esimerkiksi lähikontaktien välttämiseen ja eristykseen liittyvien toimenpiteiden osalta ja iii) covid-19-kriisistä ulospääsyä koskevan koordinoidun strategian laatimiseen.

                  2)

                  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava nämä toimet kiireellisesti sekä tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden, komission ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa kansanterveyden alalla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki toimet toteutetaan unionin oikeuden mukaisesti, etenkin lääkinnällisiä laitteita koskevan lainsäädännön sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden ja muiden unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja vapauksien mukaisesti. Välineistöä täydennetään komission ohjeilla, kuten mobiililaitteiden varoitus- ja ennaltaehkäisysovellusten käyttöön liittyviä tietosuoja- ja yksityisyysnäkökohtia koskevilla ohjeilla.

         MÄÄRITELMÄT

                  3)

                  Tässä suosituksessa tarkoitetaan

                              a)

                              ’mobiilisovelluksella’ älylaitteissa, erityisesti älypuhelimissa, käytettävää ohjelmistosovellusta, joka on yleensä suunniteltu laaja-alaiseen ja kohdennettuun vuorovaikutukseen verkkoresurssien kanssa ja joka käsittelee monilla kaikista älylaitteista löytyvillä antureilla kerättyä läheisyysdataa ja muita kontekstuaalisia tietoja ja joka pystyy vaihtamaan tietoja muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kanssa monien verkkorajapintojen kautta;

                              b)

                              ’sähköisten terveyspalvelujen verkostolla’ direktiivin 2011/24/EU 14 artiklalla perustettua verkostoa, jonka tehtäviä on selkeytetty täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1765;

                              c)

                              ’terveysturvakomitealla’ jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa elintä, joka on perustettu päätöksen N:o 1082/2013/EU 17 artiklalla;

                              d)

                              ’epidemiologisen seurannan verkostolla’ päätöksen N:o 1082/2013/EU 6 artiklalla tartuntatautien ja niihin liittyvien erityisten terveysnäkökohtien epidemiologista seurantaa varten perustettua verkostoa, jonka toiminnasta ja koordinoinnista huolehtii Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) ja joka luo pysyvän viestintäyhteyden komission, ECDC:n ja epidemiologisesta seurannasta kansallisella tasolla vastaavien toimivaltaisten viranomaisten välille.

         TEKNOLOGIAN JA DATAN KÄYTTÖÄ KOSKEVAN VÄLINEISTÖN KEHITTÄMISPROSESSI

                  4)

                  Tämän prosessin pitäisi helpottaa sitä, että jäsenvaltiot ja komissio kehittävät ja hyväksyvät kiireellisesti käytännön toimenpiteistä koostuvan välineistön, johon sisältyy eurooppalainen lähestymistapa covid-19-mobiilisovelluksiin sekä liikkuvuusdatan käyttöön viruksen kehityksen mallintamisessa ja ennustamisessa.

                  5)

                  Sähköisten terveyspalvelujen verkostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden olisi kokoonnuttava komission ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen edustajien kanssa välittömästi ja usein sen jälkeen. Niiden olisi vaihdettava näkemyksiä siitä, kuinka eri lähteistä peräisin olevia tietoja voidaan parhaiten käyttää covid-19-kriisin ratkaisemiseen siten, että samalla saavutetaan korkea luottamuksen ja turvallisuuden taso unionin lainsäädännön kanssa yhteensopivalla tavalla erityisesti henkilötietojen ja yksityisyyden suojan osalta, sekä vaihdettava parhaita käytäntöjä ja edistettävä yhteisiä lähestymistapoja tältä osin.

                  6)

                  Sähköisten terveyspalvelujen verkoston olisi kokoonnuttava välittömästi tämän suosituksen toteuttamiseksi.

                  7)

                  Sähköisten terveyspalvelujen verkostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa tiedotettava tämän suosituksen täytäntöönpanosta terveysturvakomitealle, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle, verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmälle ja asianomaisille komission virastoille, mukaan lukien ENISA, sekä Europolille ja neuvoston työryhmille ja pyydettävä niiltä palautetta.

                  8)

                  Euroopan tietosuojaneuvosto ja Euroopan tietosuojavaltuutettu olisi otettava tiiviisti mukaan työhön sen varmistamiseksi, että välineistössä noudatetaan sisäänrakennetun tietosuojan ja yksityisyyden suojan periaatteita.

                  9)

                  Jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission olisi varmistettava säännöllinen, selkeä ja kattava tiedottaminen yleisölle tämän suosituksen nojalla toteutetuista toimista ja tarjottava yleisölle tilaisuuksia vuorovaikutukseen ja keskusteluun osallistumiseen.

                  10)

                  Prosessin kaikissa vaiheissa olisi kunnioitettava kaikkia perusoikeuksia, erityisesti yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa sekä valvonnan ja leimautumisen ehkäisemistä. Näiden erityskysymysten osalta välineistössä olisi näin ollen

                              1)

                              rajoitettava henkilötietojen käsittely tiukasti tarkoituksiin, jotka ovat välttämättömiä covid-19-kriisin torjumiseksi, ja varmistettava, että henkilötietoja ei käytetä mihinkään muihin tarkoituksiin, kuten lainvalvontaan tai kaupallisiin tarkoituksiin;

                              2)

                              varmistettava, että henkilötietojen käsittelyn tarpeellisuutta covid-19-kriisin torjumistarkoituksiin tarkastellaan säännöllisesti uudelleen, ja vahvistettava asianmukaiset raukeamislausekkeet sen varmistamiseksi, että käsittely ei jatku kauemmin kuin mikä on näiden tarkoitusten kannalta ehdottoman välttämätöntä;

                              3)

                              toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kun tietojen käsittely ei enää ole ehdottoman välttämätöntä, se lopetetaan tosiasiallisesti ja kyseessä olevat henkilötiedot tuhotaan peruuttamattomasti, jolleivat eettiset lautakunnat ja tietosuojaviranomaiset totea, että tietojen tieteellinen arvo yleisen edun kannalta on merkittävämpi kuin vaikutus kyseisiin oikeuksiin, edellyttäen, että toteutetaan asianmukaisia suojatoimia.

                  11)

                  Välineistöä olisi kehitettävä asteittain perustuen kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa käytäviin keskusteluihin sekä covid-19-pandemian torjunnassa tarvittavien ja kansanterveysviranomaisten ja kansanterveysalan tutkimuslaitosten käytettävissä olevien tietojen lähteitä ja tyyppejä koskevan tilanteen, parhaan käytännön, kysymysten ja ratkaisun seurantaan.

                  12)

                  Välineistö olisi jaettava Euroopan unionin kansainvälisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä ja auttaa torjumaan viruksen leviämistä maailmanlaajuisesti.

         YLEISEUROOPPALAINEN LÄHESTYMISTAPA COVID-19-MOBIILISOVELLUKSIIN

                  13)

                  Välineistön ensisijaisena tavoitteena olisi oltava covid-19-mobiilisovelluksia koskeva yleiseurooppalainen lähestymistapa, joka jäsenvaltioiden ja komission olisi kehitettävä yhdessä 15 päivään huhtikuuta 2020 mennessä. Euroopan tietosuojaneuvosto ja Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuvat prosessiin. Lähestymistavan olisi koostuttava seuraavista:

                              1)

                              spesifikaatiot, joilla varmistetaan mobiililaitteiden tiedotus-, varoitus- ja jäljityssovellusten toimivuus covid-19-kriisin torjunnassa lääketieteelliseltä ja tekniseltä kannalta;

                              2)

                              toimenpiteet, joilla vältetään unionin oikeuden kanssa yhteensopimattomien sovellusten yleistyminen, tuetaan vammaisten henkilöiden esteettömyyttä ja yhteentoimivuutta koskevia vaatimuksia ja edistetään yhteisiä ratkaisuja, myös mahdollista yleiseurooppalaista sovellusta;

                              3)

                              terveysviranomaisten käyttöön tarkoitetut hallinnointimekanismit ja yhteistyö ECDC:n kanssa;

                              4)

                              hyvien toimintamallien ja mekanismien määrittäminen sovellusten toimintaa koskevien tietojen vaihtamiseksi; ja

                              5)

                              tietojen jakaminen asiaankuuluvien epidemiologisten julkisten elinten ja kansanterveysalan tutkimuslaitosten kanssa, mukaan lukien yhdistettyjen tietojen jakaminen ECDC:n kanssa.

                  14)

                  Sähköisten terveyspalvelujen verkostossa edustettuina olevien jäsenvaltioiden viranomaisten olisi otettava käyttöön menettely tietojen vaihtamiseksi ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi tapauksissa, joihin liittyy rajat ylittäviä skenaarioita.

         YKSITYISYYTEEN JA TIETOSUOJAAN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT MOBIILISOVELLUSTEN KÄYTÖSSÄ

                  15)

                  Välineistön kehittämisessä olisi noudatettava yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia periaatteita.

                  16)

                  Varoittavien ja ennalta ehkäisevien covid-19-mobiilisovellusten käytössä olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat periaatteet:

                              1)

                              perusoikeuksien kunnioittamisen ja leimaamisen estämisen varmistaminen suojatoimilla, joiden on katettava erityisesti henkilötietojen suojaa ja viestinnän luottamuksellisuutta koskevat sovellettavat säännöt;

                              2)

                              yksityisyyttä vähiten haittaavien mutta tehokkaiden toimenpiteiden suosiminen, mukaan lukien läheisyysdatan käyttö ja henkilöiden sijaintia tai liikkumista koskevan datan käsittelyn välttäminen sekä anonymisoidun ja yhdistetyn datan käyttö mahdollisuuksien mukaan;

                              (3)

                              tekniset vaatimukset soveltuville tekniikoille (esim. Bluetooth Low Energy), joilla toteutetaan laitteiden läheisyysseuranta, salaus, tietoturva, tietojen tallennus mobiililaitteeseen, terveysviranomaisten mahdollinen pääsy tietoihin ja tietojen taltiointi;

                              4)

                              tehokkaat kyberturvallisuusvaatimukset tietojen saatavuuden, aitouden, eheyden ja luottamuksellisuuden suojaamiseksi;

                              5)

                              toteutettujen toimenpiteiden päättyminen ja näiden toimenpiteiden yhteydessä saatujen henkilötietojen poistaminen viimeistään silloin, kun pandemian on ilmoitettu olevan hallinnassa;

                              6)

                              läheisyysdatan lataaminen, jos tartunta on vahvistettu, ja asianmukaiset menetelmät tartunnan saaneeseen henkilöön läheisessä yhteydessä olleiden – edelleen anonyymeiksi jäävien – henkilöiden varoittamiseksi; ja

                              7)

                              yksityisyysasetuksia koskevat avoimuusvaatimukset, joilla varmistetaan luottamus sovelluksiin.

                  17)

                  Komissio julkaisee ohjeita, joissa täsmennetään edelleen yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia periaatteita, kun välineistön kehittämisestä ja täytäntöönpanosta saadaan käytännön kokemusta.

         LIIKKUVUUSDATAN KÄYTTÖ TOIMENPITEITÄ JA ULOSPÄÄSYSTRATEGIAA VARTEN

                  18)

                  Välineistön toisena prioriteettina olisi oltava yhteinen lähestymistapa sellaisen anonymisoidun ja yhdistetyn liikkuvuusdatan käyttöön, jota tarvitaan

                              1)

                              mallintamiseen, jotta voidaan kartoittaa ja ennustaa taudin leviämistä ja sen vaikutuksia jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien tarpeisiin, kuten sairaaloiden teho-osastojen ja henkilökohtaisia suojavarusteita koskeviin tarpeisiin muttei yksistään niihin; ja

                              2)

                              niiden toimenpiteiden tehokkuuden optimointiin, joilla rajoitetaan covid-19-viruksen leviämistä ja puututaan sen vaikutuksiin, muun muassa eristämiseen (ja eristämisen purkamiseen), sekä hankitaan ja käytetään näitä tietoja.

                  19)

                  Lähestymistapaa kehittäessään jäsenvaltioiden (jotka ovat edustettuina sähköisten terveyspalvelujen verkostossa, jonka toiminta koordinoidaan terveysturvakomitean ja ECDC:n epidemiologisen verkoston ja tarvittaessa ENISAn kanssa) olisi vaihdettava liikkuvuusdatan käyttöä koskevia parhaita käytäntöjä, jaettava ja vertailtava viruksen leviämisestä tehtäviä mallinnuksia ja ennusteita sekä seurattava viruksen leviämistä rajoittavien toimenpiteiden vaikutusta.

                  20)

                  Tästä olisi saatava tuloksena seuraavat:

                              1)

                              anonyymin ja yhdistetyn liikkuvuusdatan asianmukainen käyttö viruksen leviämistapojen ymmärtämiseen tähtäävässä mallintamisessa ja kriisin taloudellisten vaikutusten mallintamisessa;

                              2)

                              viranomaisille annettava neuvonta siitä, miten palveluntarjoajilta pyydetään tietoja menetelmistä, joita ne ovat käyttäneet tietojen anonymisoimiseksi, ja miten sovellettujen menetelmien uskottavuus tarkastetaan;

                              3)

                              suojatoimet, joilla estetään tietojen de-anonymisointi ja henkilöiden uudelleentunnistaminen, mukaan lukien takeet riittävästä tietoturvasta ja tietoteknisestä turvasta, sekä uudelleentunnistamisriskien arviointi, kun anonymisoituja tietoja vertaillaan muihin tietoihin;

                              4)

                              kaikkien sellaisten vahingossa käsiteltyjen tietojen, joista henkilöt voidaan tunnistaa, välitön ja peruuttamaton poistaminen sekä tiedottaminen tietojen toimittajille ja toimivaltaisille viranomaisille vahingossa tapahtuneesta käsittelystä ja poistamisesta;

                              5)

                              tietojen poistaminen periaatteessa 90 päivän kuluttua ja joka tapauksessa viimeistään silloin, kun pandemian on ilmoitettu olevan hallinnassa; ja

                              6)

                              tietojen käsittelyn rajoittaminen yksinomaan edellä mainittuihin tarkoituksiin ja kielto tietojen jakamisesta kolmansien osapuolten kanssa.

         RAPORTOINTI JA UUDELLEENTARKASTELU

                  21)

                  Covid-19-mobiilisovelluksia koskeva yleiseurooppalainen lähestymistapa julkaistaan 15. huhtikuuta 2020, ja komissio täydentää sitä yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevilla ohjeilla.

                  22)

                  Jäsenvaltioiden olisi raportoitava komissiolle tämän suosituksen nojalla toteutetuista toimista viimeistään 31. toukokuuta 2020. Raportoinnin olisi jatkuttava säännöllisesti niin kauan kuin covid-19-kriisi jatkuu.

                  23)

                  Jäsenvaltioiden olisi 8. huhtikuuta 2020 alkaen saatettava tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla sovellettavat toimenpiteet muiden jäsenvaltioiden ja komission saataville vertaisarviointia varten. Jäsenvaltiot ja komissio voivat esittää huomautuksia näistä toimenpiteistä viikon kuluessa. Asianomaisen jäsenvaltion olisi otettava esitetyt huomautukset mahdollisimman tarkasti huomioon.

                  24)

                  Komissio aloittaa saavutettua edistystä ja tämän suosituksen vaikutuksia koskevan arvioinnin kesäkuussa 2020 jäsenvaltioiden raporttien perusteella. Komissio voi antaa jäsenvaltioille lisäsuosituksia muun muassa tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toteutettavien toimenpiteiden ajoituksesta.

         Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2020.

               Komission puolesta

            Thierry BRETON

               Komission jäsen

         (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EUVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

         (6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, Euroopan datastrategia, COM/2020/66 final.

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/745, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lääkinnällisistä laitteista, direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 178/2002 ja asetuksen (EY) N:o 1223/2009 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY kumoamisesta (EUVL L 117, 5.5.2017, p. 1).

         (8)  Neuvoston direktiivi 93/42/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, lääkinnällisistä laitteista (EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1).

         (9)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1765, annettu 22 päivänä lokakuuta 2019, sähköisistä terveyspalveluista vastaavien kansallisten viranomaisten verkoston perustamista, hallinnointia ja toimintaa koskevista säännöistä ja täytäntöönpanopäätöksen 2011/890/EU kumoamisesta (EUVL L 270, 24.10.2019, s. 83).