title: Neuvoston suositus (EU) 2022/108, annettu 25 päivänä tammikuuta 2022, suosituksen (EU) 2020/1632 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koordinoidusta lähestymistavasta turvallisen matkustamisen helpottamiseen Schengen-alueella covid-19-pandemian aikana (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               27.1.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 18/124

      NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2022/108,
      annettu 25 päivänä tammikuuta 2022,
      suosituksen (EU) 2020/1632 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koordinoidusta lähestymistavasta turvallisen matkustamisen helpottamiseen Schengen-alueella covid-19-pandemian aikana
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan c ja e alakohdan ja 292 artiklan ensimmäisen ja toisen virkkeen,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  SEUT-sopimuksen 67 artiklan mukaisesti unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla varmistetaan, ettei henkilöitä tarkasteta sisärajoilla. Schengenin säännöstön mukaisesti sisärajat voidaan ylittää kaikkialta ilman, että henkilöihin heidän kansalaisuudestaan riippumatta kohdistettaisiin rajatarkastuksia. Tämä koskee myös kolmansien maiden kansalaisia, jotka asuvat laillisesti EU:n alueella, ja kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat saapuneet laillisesti jonkin jäsenvaltion alueelle ja voivat matkustaa vapaasti kaikkien muiden jäsenvaltioiden alueilla enintään 90 päivän ajan 180 päivän jakson aikana.

                  (2)

                  Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtaja julisti 30 päivänä tammikuuta 2020, että koronavirustauti 2019:ää (covid-19) aiheuttavan uuden koronaviruksen maailmanlaajuinen leviäminen on kansainvälinen kansanterveysuhka. WHO arvioi 11 päivänä maaliskuuta 2020, että covid-19 voidaan määritellä pandemiaksi.

                  (3)

                  Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet koronavirus SARS-CoV-2:n leviämisen rajoittamiseksi erilaisia toimenpiteitä, joista osa on vaikuttanut oikeuteen asua ja matkustaa vapaasti jäsenvaltioiden alueella, muun muassa jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta. Näitä ovat muun muassa maahantuloa koskevat rajoitukset tai vaatimukset siitä, että rajan ylittävät matkustajat jäävät karanteeniin. Näillä toimenpiteillä on ollut haitallinen ja kohtuuton vaikutus, koska Schengen-alueen sisärajojen ylityksen yhteydessä on suoritettu henkilöiden tarkastuksia näiden kansalaisuudesta riippumatta.

                  (4)

                  Neuvosto hyväksyi 13 päivänä lokakuuta 2020 komission ehdotuksesta suosituksen (EU) 2020/1475 koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta (1). Suosituksessa vahvistetaan yleiset periaatteet ja yhteiset perusteet sekä myös yhteiset raja-arvot, joita sovelletaan harkittaessa vapaata liikkuvuutta koskevia rajoituksia covid-19-pandemian johdosta. Siinä vahvistetaan myös yhteinen kehys mahdollisille toimenpiteille suuren riskin alueilta tulevia matkustajia varten. Siinä suositetaan, että jäsenvaltiot sovittavat yhteen rajoittavat toimenpiteensä ja tiedottavat niistä yleisölle, kun niitä hyväksytään.

                  (5)

                  Neuvoston suosituksessa (EU) 2020/1632 (2) suositetaan, että suosituksessa (EU) 2020/1475 vahvistettuja yleisiä periaatteita, yhteisiä perusteita, yhteisiä raja-arvoja ja yhteistä toimenpidekehystä, mukaan lukien koordinointia ja viestintää koskevat suositukset, olisi sovellettava myös matkustamiseen alueella, jolla ei suoriteta tarkastuksia sisärajoilla.

                  (6)

                  Jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-pandemian kehitys suosituksen (EU) 2020/1475 antamisen jälkeen, neuvosto on komission ehdotuksen perusteella korvannut kyseisen suosituksen suosituksella (EU) 2022/108.

                  (7)

                  Sen varmistamiseksi, että yhteiset perusteet, raja-arvot ja toimenpidekehys, joita jäsenvaltiot soveltavat turvallisen matkustamisen helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana alueella, jolla ei suoriteta sisärajatarkastuksia, pysyvät ajan tasalla ja täysin yhdenmukaisina suosituksessa (EU) 2022/108 vahvistetun vapaan liikkuvuuden helpottamista koskevan yhteisen lähestymistavan kanssa, neuvoston suosituksessa (EU) 2020/1632 oleva viittaus suositukseen (EU) 2020/1475 olisi korvattava viittauksella suositukseen (EU) 2022/108.

                  (8)

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä suosituksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän suosituksen, paneeko se suosituksen täytäntöön.

                  (9)

                  Tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

                  (10)

                  Bulgarian, Kroatian, Kyproksen ja Romanian osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa.

                  (11)

                  Islannin ja Norjan osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (3) 1 artiklan C kohdassa tarkoitettuun alaan.

                  (12)

                  Sveitsin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (4) 1 artiklan C kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (5) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

                  (13)

                  Liechtensteinin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (6) 1 artiklan C kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (7) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Muutetaan suositus (EU) 2020/1632 seuraavasti:

         Korvataan suosituksessa ilmaus ”Neuvoston suosituksessa (EU) 2020/1475” ilmauksella ”Neuvoston suosituksessa 2022/108”.
         Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2022.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            C. BEAUNE

         (1)  Neuvoston suositus (EU) 2020/1475, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta (EUVL L 337, 14.10.2020, s. 3).

         (2)  Neuvoston suositus (EU) 2020/1632, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen Schengen-alueella covid-19-pandemian johdosta (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 25).

         (3)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

         (4)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

         (5)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

         (6)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

         (7)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).


               8.2.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 67/150

      P9_TA(2021)0278
      Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunto
      Euroopan parlamentin suositus 9. kesäkuuta 2021 neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (2020/2128(INI))
      (2022/C 67/20)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21, 34 ja 36 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, erityisesti sen johdanto-osan ja 18 artiklan, sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat,

                  —

                  ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 73. istunnosta (1),

                  —

                  ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 3. toukokuuta 2011 Euroopan unionin osallistumisesta YK:n työhön hyväksytyn päätöslauselman, jossa EU:lle myönnetään oikeus käyttää puheenvuoroja YK:n yleiskokouksessa, esittää suullisesti ehdotuksia ja muutoksia, joista voidaan äänestää jäsenvaltion pyynnöstä, sekä vastata puheenvuoroon,

                  —

                  ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä vahvistavasta EU:n toiminnasta,

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 13. heinäkuuta 2020 antamat päätelmät EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa (syyskuu 2020 – syyskuu 2021),

                  —

                  ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2020 pitämän puheen ”Vahvempi ja riippumattomampi Euroopan unioni edistää oikeudenmukaisempaa maailmaa”,

                  —

                  ottaa huomioon 22. syyskuuta 2020 julkaistun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan mielipidekirjoituksen ”EU seisoo YK:n rinnalla”,

                  —

                  ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman Yhdistyneiden kansakuntien 75-vuotispäivän muistamisesta,

                  —

                  ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

                  —

                  ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2),

                  —

                  ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

                  —

                  ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn YK:n neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja naisten voimaannuttamista koskevan toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005, Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 ja Peking + 20 -erityisistunnossa 9. maaliskuuta 2015 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat uusia toimia ja aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi,

                  —

                  ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 vahvistaman päätöslauselman turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta,

                  —

                  ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 hyväksytyn Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

                  —

                  ottaa huomioon naisten tärkeästä roolista konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, rauhanneuvotteluissa, rauhanrakentamisessa, rauhanturvaamisessa, humanitaarisessa toiminnassa ja konfliktien jälkeisessä jälleenrakentamisessa 31. lokakuuta 2000 hyväksytyn YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) 20. vuosipäivän,

                  —

                  ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2019–2024 ja korostaa, että toimintasuunnitelman toimintaohjelma on tärkeää panna täysimääräisesti täytäntöön monialaisena asiana kaikissa rauhaa ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä,

                  —

                  ottaa huomioon YK:n riippumattoman asiantuntijan raportit suojelusta seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä,

                  —

                  ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2532 (2020) vihamielisyyksien lopettamisesta koronaviruksen (covid-19) aiheuttaman pandemian ajaksi ja maailmanlaajuista tulitaukoa koskevan, YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin esittämän vetoomuksen tukemisesta,

                  —

                  ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on määrä saattaa pian ajan tasalle seitsemännen kerran,

                  —

                  ottaa huomioon asekauppasopimuksen (ATT),

                  —

                  ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (3),

                  —

                  ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Rauhanoperaatiot – EU:n yhteistyö YK:n ja Afrikan unionin kanssa” (4),

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0173/2021),

                  A.

                  ottaa huomioon, että Yhdistyneet Kansakunnat viettää tänä vuonna 75-vuotisjuhlaansa; toteaa, että YK on osoittautunut tärkeäksi maailmanlaajuiseksi foorumiksi rauhaa ja turvallisuutta, kestävää kehitystä sekä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista koskevan kansainvälisen yhteisymmärryksen rakentamiselle; toteaa, että sillä on myös keskeinen asema hauraiden valtioiden ja haavoittuvien yhteisöjen tukemisessa valtiorakenteiden kehittämisessä ja konfliktien ratkaisemisessa; ottaa huomioon, että lisääntyvät poliittiset jännitteet häiritsevät YK:n toimia; toteaa, että YK:n saavutukset ja korvaamaton rooli jäävät usein huomiotta joidenkin maiden pyrkiessä edistämään yksipuolisia päätöksiä; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tärkeää varmistaa, että YK pysyy tehokkaana ja vaikuttavana foorumina, joka hyödyttää kansainvälistä yhteisöä, ja että se voi edelleen vastata nykyisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mikä voidaan saavuttaa vain panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat ja monenväliset ratkaisut; ottaa huomioon, että YK:n kolme pilaria, i) rauha ja turvallisuus, ii) kehitys, ihmisoikeudet ja iii) oikeusvaltioperiaate, ovat toisistaan erottamattomia ja toisiaan vahvistavia; toteaa, että demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuu yhä suurempi uhka maailman eri alueilla ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kapenevat useissa YK:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuu heidän maailmanlaajuisella tasolla tekemänsä laillisen työn vuoksi yhä enemmän uhkia tilanteessa, jossa covid-19-pandemian aiheuttamat rajoitukset ja sulkutoimet ovat vähentäneet ihmisoikeusrikkomusten raportointia ja seurantaa; ottaa huomioon, että valtioilla on velvollisuus toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että kaikilla ihmisillä, paikallisyhteisöillä ja väestöryhmillä on oikeus nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan YK:n perustavoitteiden ja ohjaavien periaatteiden mukaisesti, sellaisina kuin ne on vahvistettu YK:n peruskirjassa vuodelta 1945 ja YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa; ottaa huomioon, että rauhan, turvallisuuden ja kestävän kehityksen turvaaminen ja edistäminen sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen kuuluvat YK:n keskeisiin periaatteisiin; ottaa huomioon, että YK:n viimeaikaisissa raporteissa on korostettu, että useat YK:n jäsenvaltiot rikkovat ja heikentävät järjestelmällisesti ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että jatkuvat monitahoiset kriisit ovat aiheuttaneet haasteita YK:n alkuperäiselle tarkoitukselle eli rauhan säilyttämiselle;

                  B.

                  ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että on kiireellisesti kehitettävä joustavia valmiuksia kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä ja että tarvitaan tiivistä monenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti julkishyödykkeiden saatavuuden osalta; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) rooli, asiantuntemus ja luotettavuus ovat nyt erityisen tärkeitä covid-19-pandemian maailmanlaajuisen koordinoinnin ja torjunnan kannalta; katsoo, että WHO:n on edelleen parannettava valmiuksiaan hallita nykyistä pandemiaa ja tulevia pandemiariskejä; ottaa huomioon, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet muodostavat elpymistä ja toimintaa koskevan keskeisen etenemissuunnitelman, jonka kansainvälinen yhteisö on jo vahvistanut; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia todennäköisesti nopeuttaa kielteisiä suuntauksia – demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin, erityisesti naisten ja lasten oikeuksiin sekä sukupuolten tasa-arvoon, kohdistuvat uhat mukaan lukien – ellei maailmanlaajuisella tasolla toteuteta nopeita, merkittäviä ja olennaisia politiikkatoimia; katsoo, että hallitusten päätösten parlamentaarinen valvonta on tärkeää myös sen varmistamiseksi, että kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitetaan ehdottomasti; ottaa huomioon, että EU:n ja YK:n yhteistyö on keskeistä näiden suuntausten torjumisessa; ottaa huomioon, että pandemia on korostanut, että yleisen terveyden edistäminen ei ole ainoastaan moraalinen välttämättömyys vaan myös edellytys taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille ja kehitykselle sekä kaikkien ihmisten, erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien, vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle; ottaa huomioon, että pandemia on myös korostanut, että on tärkeää investoida enemmän ja paremmin kriittisiin terveystarpeisiin vastaamiseen maailmanlaajuisesti;

                  C.

                  ottaa huomioon, että YK:n järjestelmässä terveystoimia koordinoivana toimeenpanevana viranomaisena WHO toimii johtajana maailmanlaajuisissa terveyskysymyksissä; ottaa huomioon, että WHO:n terveyden ja kehityksen 2000-luvun toimintaohjelman kuuden kohdan joukossa mainitaan tutkimusten, tietojen ja näytön hyödyntäminen sekä liittoumien vahvistaminen YK:n elinten ja muiden kansainvälisten järjestöjen, avunantajien sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja yksityisen sektorin toimijoiden kaltaisten kumppaneiden välisen tuen ja yhteistyön avulla;

                  D.

                  ottaa huomioon, että YK on tärkeä foorumi osallistavalle vuoropuhelulle velallisten, velkojien ja muiden sidosryhmien välillä;

                  E.

                  ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on osoittanut erinomaista johtajuutta YK:n uudistamisen edistämisessä; ottaa huomioon, että tarvitaan lisää rohkeita toimenpiteitä ja poliittista päättäväisyyttä, jotta voidaan puuttua keskeisiin ratkaisemattomiin kysymyksiin, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston rakenteen uudistamiseen; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat tärkeimpinä YK:n taloudellisina tukijoina osoittaneet yhdessä merkittävää sitoutumista tehokkaaseen monenvälisyyteen antamalla poliittista, symbolista ja taloudellista tukea YK:lle, jonka ensisijaisia tavoitteita ovat köyhyyden poistaminen, pitkäaikaisen rauhan ja vakauden edistäminen, ihmisoikeuksien puolustaminen, ihmiskaupan torjuminen ja humanitaarisen avun tarjoaminen väestölle, maille ja alueille, jotka kohtaavat kaikentyyppisiä luonnollisia tai ihmisen aikaansaamia kriisejä; ottaa huomioon, että riittävän rahoituksen järjestäminen YK:lle on edelleen haaste; katsoo, että EU:n olisi kehotettava YK:ta lisäämään ponnistelujaan uudistuspyrkimyksissään, joilla lisätään naisten, nuorten ja vammaisten henkilöiden määrää sen henkilöstön ja johdon keskuudessa sekä tietoisuutta intersektionaalisuudesta YK:n rakenteissa;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, että

                              a)

                              jatketaan neuvoston merkittäviä saavutuksia tehokkaan monenvälisyyden, tehokkaiden ja avoimien monenvälisten järjestöjen ja erityisesti YK:n tukemisessa välttämättömänä foorumina monenvälisille ratkaisuille maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä politiikkavaikuttamiselle, politiikkavuoropuhelulle ja yhteisymmärryksen rakentamiselle kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä; parlamentti pitää myönteisenä 13. heinäkuuta 2020 annettuja neuvoston päätelmiä EU:n painopisteistä YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa, joita pidetään tehokkaina foorumeina edistää yleismaailmallisia arvoja, jotka ovat myös EU:n keskeisiä arvoja; muistuttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on samat arvot ja periaatteet kuin YK:n peruskirjassa ja että niillä on erittäin tärkeä rooli näiden periaatteiden sekä YK:n tavoitteiden edistämisessä EU:n ulkoisissa toimissa; katsoo, että EU tarvitsee globaaleja ja alueellisia kumppaneita saavuttaakseen onnistuneesti ulkopoliittiset tavoitteensa, erityisesti rauhan ja turvallisuuden alalla, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, alueellisissa konflikteissa sekä toimintakyvyttömien valtioiden ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjunnassa; katsoo, että EU:n olisi tehostettava viestintätoimiaan kehittääkseen laajempia kumppanuuksia tehokkaan monenvälisyyden tukemiseksi ja että sen olisi harkittava tehokasta monenvälisyyttä koskevien kohdennettujen keskustelujen sisällyttämistä kaikkiin kumppaneidensa kanssa käytäviin jäsenneltyihin vuoropuheluihin; toteaa lisäksi, että unioni perustuu ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoihin, kuten SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrätään, ja että näiden arvojen tunnetuksi tekemisen ulkoisessa toiminnassa edistämällä demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta olisi oltava EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskiössä SEU-sopimuksen 21 artiklan ja unionin strategisten etujen mukaisesti ja sen olisi heijastuttava tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikille osa-alueille unionin suhteissa EU:n ulkopuolisiin maihin ja instituutioihin ja EU:n tavoitteisiin YK:n järjestelmässä kiinnittäen erityistä huomiota kansainvälisen oikeuden täytäntöönpanoon; katsoo näin ollen, että neuvoston olisi tuettava kaikkia toimia, joilla pidetään ihmisoikeuskysymykset YK:n asialistan kärjessä, kun otetaan huomioon pyrkimykset heikentää ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muiden asiaankuuluvien YK:n säännösten asemaa asettamalla yksilön ihmisoikeudet toissijaisiksi suhteessa koko yhteiskunnan väitettyyn hyvinvointiin; tukee tältä osin konkreettisia toimia YK:n rakenteen vahvistamiseksi;

                              b)

                              katsotaan, että moninapaisessa tilanteessa, jossa jotkin maat edistävät valikoivaa monenvälisyyttä pikemmin kuin yleismaailmallisiin arvoihin ankkuroitua tehokasta monenvälisyyttä, EU:n on pyrittävä edistämään YK:n jäsenten ehdotonta sitoutumista yleismaailmallisiin arvoihin, sääntöihin perustuvaan järjestelmään ja ihmisoikeuksien ensisijaisuuteen kaikilla politiikanaloilla; parlamentti kehottaa edistämään tällaisten arvojen ja oikeuksien valtavirtaistamista kaikilla YK:n politiikka- ja ohjelmasuunnittelualoilla tiiviissä yhteistyössä samanmielisten maiden kanssa, jotta voidaan edistää poliittista vuoropuhelua ja poliittisia ratkaisuja, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamisvalmiuksia pitäen mielessä, että YK on jäsenvaltioidensa kuulemista ja osallistumista tarvitseva hallitustenvälinen järjestö; kehottaa neuvostoa hyödyntämään Yhdysvaltojen nykyhallintoon liittyviä mahdollisuuksia ja jatkamaan yhteydenpitoa Yhdysvaltojen kanssa yhteistä etua koskevissa poliittisissa ja politiikkakysymyksissä ja pitämään yllä vuoropuhelu- ja kumppanuusvalmiuksia transatlanttisen kumppanuus- ja yhteistyöpotentiaalin palauttamiseksi ja säilyttämiseksi YK:n järjestelmässä tulevaisuudessa; antaa tässä yhteydessä tunnustusta Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin ehdottamalle demokratiaa koskevalle maailmanlaajuiselle huippukokoukselle, jonka tavoitteena on palauttaa vapaan maailman kansakuntien henki ja yhteinen tarkoitus, ja kehottaa neuvostoa osallistumaan tämän huippukokouksen järjestämiseen niin, että tavoitteena on koota yhteen maailman demokratiat demokraattisten instituutioiden vahvistamiseksi ja oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämiseksi; kehottaa neuvostoa myös jatkamaan edelleen tuloksellista tiivistä vuoropuheluaan ja yhteistyötään YK:n turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa;

                              c)

                              jatketaan pyrkimyksiä mahdollistaa, että EU ja sen jäsenvaltiot voisivat puhua yhdellä äänellä YK:ssa ja muilla monenvälisillä foorumeilla, ja parantaa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan vaikuttavuutta ja ennakoivuutta soveltamalla neuvostossa määräenemmistöpäätöksenteon sääntöä, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä EU:n kannalta keskeisten strategisten intressien parissa tai ilmentää sen perusarvoja, koska vain siten unioni voi toimia johtavassa asemassa kansainvälisellä näyttämöllä ja käyttää vaikutusvaltaansa myönteisten muutosten aikaansaamiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, ja toimia näin erityisesti YK:n turvallisuusneuvostossa ja saada jatkossakin hyviä tuloksia yhteistyöstä niiden YK:n turvallisuusneuvoston pysyvien ja kiertävien jäsenten kanssa, jotka ovat EU:n jäsenvaltioita, sekä YK:n yleiskokouksen ja ihmisoikeusneuvoston kanssa; parlamentti kiittää Euroopan ulkosuhdehallintoa ja sen edustustoja sekä EU:n jäsenvaltioiden edustustoja erinomaisesta työstä tällaisen vuoropuhelun ja yhteistyön edistämisessä; katsoo, että tavoitteidensa ja etujensa tueksi EU:n olisi pyrittävä saamaan aikaan yhteisiä kantoja turvallisuusneuvostossa käsiteltävinä olevista asioista koordinoimalla asioita neuvostossa ja EU:n toimielinten kesken SEU-sopimuksen 34 artiklan mukaisesti EU:n johdonmukaisuuden ja uskottavuuden parantamiseksi YK:n tasolla; muistuttaa, että EU:ta edustavat YK:ssa monet toimijat:

                              d)

                              vahvistetaan edelleen EU:n ja YK:n yhteistyötä sellaisten välineiden kehittämisessä, joilla puututaan toistuvaan vaaleihin liittyvään väkivaltaan muun muassa hyödyntämällä Euroopan parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskuntien kokemuksia;

                              e)

                              muistutetaan, että useiden jäsenvaltioiden vahvistettujen rahoitusosuuksien maksuviivästyksillä on erittäin kielteisiä vaikutuksia YK:n työhön eikä niitä voida siksi hyväksyä;

                              f)

                              tuetaan kaikkia pyrkimyksiä, joilla asevalvonta- ja aseistariisuntaohjelma pyritään saattamaan takaisin kansainväliseksi tavoitteeksi, ja kannustaa siihen, että tavanomaisten aseiden siirrot YK:n jäsenvaltioiden välillä täyttävät täysimääräisesti kaikki asekauppasopimuksen kriteerit; vakuutetaan YK:n turvallisuusneuvosto hyväksymään aseiden vientiä koskevien EU:n käytännesääntöjen mukaisesti sitova oikeudellinen kehys, jolla kielletään myymästä tai viemästä aseita ja kybervalvontateknologioita käytettäväksi sotarikosten tekemiseen ja/tai sisäisten erimielisyyksien tukahduttamiseen; muistutetaan, että tehokas monenvälisyys ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys ovat edellytys aseistariisunnan edistämiselle ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiselle; vahvistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden täysi tuki nykyisille kansainvälisille sopimuksille, muun muassa ydinsulkusopimukselle, täydellistä ydinkoekieltoa koskevalle sopimukselle, kemiallisten aseiden kieltosopimukselle, biologisten aseiden kieltosopimukselle, asekauppasopimukselle sekä rypäleammuksia ja jalkaväkimiinoja koskeville yleissopimuksille, ja edistetään pyrkimyksiä laatia poliittinen julistus räjähtävistä aseista asutuilla alueilla sekä autonomisia aseita koskeva selkeä määritelmä; parlamentti kannustaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja neuvostoa aloittamaan kansainväliset neuvottelut oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kielletään tappavat autonomiset asejärjestelmät, joita ei valvota merkityksellisesti ihmisvoimin; suosittaa, että neuvosto kehottaa suuria ydinasevaltoja olemaan vetäytymättä asevalvontajärjestelmästä ja edistymään ydinasevalvontaneuvotteluissa; suosittaa, että neuvosto kehottaa Yhdysvaltoja ja Venäjää ryhtymään rakentamaan keskinäistä luottamusta vuoropuhelun käynnistämiseksi jälleen siitä, miten uusi asevalvontasuhde olisi mahdollista rakentaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n aseidenriisuntakomission ulkoavaruustyöryhmän työtä avoimuuden ja luottamusta lisäävien toimien käytännön toteuttamisesta ulkoavaruustoiminnassa; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston olisi tarjottava arvokas tilaisuus määritellä uusia sotilasteknologioita, kuten tekoälyä, ulkoavaruusaseita, bioteknologiaa ja hyperääniaseita, koskevat yhteiset normit ja varaumat; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteerin vetoomusta maailmanlaajuisen tulitauon puolesta ja edistettävä sitä aktiivisesti muun muassa toteuttamalla tehokkaita toimia laittoman asekaupan torjumiseksi ja lisäämällä jäsenvaltioiden aseviennin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

                              g)

                              tunnustetaan suoran alueellisen osallistumisen mahdollisuudet YK:ssa tukemalla muiden järjestöjen, kuten Afrikan unionin (AU), mahdollisuutta pyytää erityistä asemaa tehostettuna tarkkailijana; tunnustetaan EU:n potentiaali kaikkein kehittyneimpänä alueellisena järjestönä ja hyödynnetään sitä, jotta se voi edistää YK:n järjestelmän elvyttämistä ja vahvistamista monitasoisen monenvälisyyden avulla;

                              h)

                              jatketaan arvokkaan tuen antamista YK:n pääsihteerille hänen pyrkiessään edistämään YK:n uudistusohjelmaa ja vahvistamaan YK:n valmiuksia edistää kestävää kehitystä, rauhaa ja turvallisuutta sekä virtaviivaistaa sisäistä hallintojärjestelmäänsä, jotta YK voi toimia tehokkaasti, avoimesti, taloudellisesti kestävästi ja vastuullisesti ja jotta se voi luoda uudelleen yhteyden kansalaisiin, mukaan lukien paikallisyhteisöt ja muut ruohonjuuritason toimijat sekä kansalaisyhteiskunta, ja noudattaa paremmin haastavaa globaalia toimintaohjelmaa; otetaan johtava rooli asiassa, joka koskee useiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen YK:n neuvoa-antavaa asemaa koskevien hakemusten mielivaltaista lykkäämistä; parlamentti korostaa, että YK:n uudistusprosessissa on edistytty merkittävästi hallinnon ja byrokratian alalla, vaikka merkittäviä poliittisia uudistuksia ei ole vielä toteutettu, ja toteaa, että näihin uudistuksiin olisi sisällytettävä YK:n yleiskokouksen elvyttäminen ja konkreettiset toimet, joilla nopeutetaan kehitysjärjestelmän mukauttamista Agenda 2030 -toimintaohjelmaan; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi päästävä laajaan yksimielisyyteen YK:n turvallisuusneuvoston uudistamisesta, muun muassa Euroopan unionin pysyvästä jäsenyydestä jäsenvaltioiden nykyisen jäsenyyden lisäksi, sekä veto-oikeuden käytön rajoittamisesta erityisesti sotarikoksissa ja rikoksissa ihmisyyttä vastaan sekä sen jäsenistön muuttamista niin, että se vastaa paremmin nykymaailmaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteeriä tämän ponnistelussa sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n strategian täytäntöönpanossa, jotta varmistetaan naisten tasapuolinen edustus YK:n järjestelmän kaikilla tasoilla; katsoo, että EU:n olisi muistutettava YK:ta siitä, että YK:n perustamisesta vuonna 1945 alkaen sen pääsihteeriksi ei ole nimitetty yhtään naista;

                              i)

                              jatketaan pyrkimyksiä suurempaan synergiaan YK:n ihmisoikeusneuvoston, YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston työn välillä; parlamentti antaa tunnustusta EU:n työlle sen tukiessa ihmisoikeusneuvoston työtä ja sen erityismenettelyjä YK:ssa, mukaan lukien erityisraportoijat erityisesti silloin, kun he tuovat esille ja seuraavat ihmisoikeusloukkauksia, ja muut aihe- ja maakohtaiset ihmisoikeusmekanismit, tilanteessa, jossa on tarve valtavirtaistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen jakamattomina, toisistaan riippuvaisina ja toisiinsa liittyvinä oikeuksina kaikkiin YK:n päätöksenteko- ja politiikanaloihin; katsoo, että EU:n olisi edelleen kehotettava kaikkia YK:n jäsenvaltioita sitoutumaan täysimääräisesti ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamisen suojelemiseen ja edistämiseen ja pyrittävä käynnistämään käytettävissä olevat YK:n mekanismit ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevien henkilöiden saattamiseksi oikeuden eteen erityisesti silloin, kun kyseiset maat eivät pysty tutkimaan tällaisia rikoksia tai kieltäytyvät tutkimasta niitä eivätkä takaa kaikkien kansalaisten perusoikeuksien suojelua; korostaa ihmisoikeusvaltuutetun ja hänen toimistonsa työtä ihmisoikeusloukkausten paljastamiseksi; kehottaa varmistamaan kaikkien ihmisoikeuksien puolustamiseen ja takaamiseen liittyvien elinten puolueettomuuden ja erityisesti suojelemaan niitä sellaisten valtioiden mahdolliselta sekaantumiselta, joita epäillään ihmisoikeuksien loukkauksista tai niiden kunnioittamisen puutteesta; pitää valitettavana, että autoritaariset hallinnot edelleen käyttävät ihmisoikeusneuvostoa väärin omiin tarkoituksiinsa, erityisesti heikentääkseen sen toimintaa ja ihmisoikeusnormijärjestelmää; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan ihmisoikeusneuvoston kokonaisvaltaista uudistamista; korostaa tämän vuoksi, että on tärkeää edistää YK:n ihmisoikeusneuvoston uudistamista, jolla voidaan varmistaa todellinen sitoutuminen ihmisoikeuksien edistämiseen tehokkaasti ja puolueettomasti kaikissa jäsenvaltioissa, sillä muutoin on vaarana ihmisoikeusneuvoston uskottavuuden mureneminen; muistuttaa tarpeesta tarkistaa YK:n ihmisoikeusneuvoston vaaliprosessia esimerkiksi kieltämällä suljetut valtiot ja perustamalla julkinen ”sitoumusten tarkistusmekanismi” neuvoston jäsenten vastuuvelvollisuuden parantamiseksi ja sen takaamiseksi, että jokainen neuvostossa istuva valtio tekee parhaansa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi neuvoston perustana olevan päätöslauselman mukaisesti; kehottaa EU:n jäsenvaltioita omaksumaan koordinoidun kannan ihmisoikeusneuvoston jäsenyyteen ja äänestämään kaikkia sellaisia ihmisoikeusneuvoston ehdokkaita vastaan, jotka eivät täytä YK:n yleiskokouksen 15. maaliskuuta 2006 antamassa päätöslauselmassa 60/251 esitettyjä kriteerejä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita pyytämään YK:n ihmisoikeusvaltuutettua laatimaan vuosittain kertomuksen, jossa keskitytään neuvoston jäsenten yhteistyöhön YK:n mekanismien kanssa, ja painostamaan neuvostoon valittua jäsentä esittämään pysyviä kutsuja kaikkiin ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyihin; pitää valitettavana, että Venezuela on vuosina 2020–2022 YK:n ihmisoikeusneuvoston täysivaltainen jäsen, kun otetaan huomioon, että YK on vahvistanut itse tänä vuonna antamassaan raportissa kyseisen maan hallinnon syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan, ja toteaa tämän tilanteen olevan selvästi epälooginen;

                              j)

                              korostetaan, että EU:n olisi tuettava UNHRC:n yhteyteen perustettavaa riippumatonta kansainvälistä tutkintakomissiota tutkimaan tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka liittyvät järjestelmällistä rasismia sekä rikkomuksia ja väärinkäytöksiä koskeviin väitteisiin; parlamentti kehottaa ratifioimaan kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; tunnustaa koulutuksen ja kulttuurin ensisijaisen aseman ihmisoikeuksien edistämisessä ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden moniperustaisessa torjunnassa;

                              k)

                              vahvistetaan edelleen Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) ja kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän roolia vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja rankaisemattomuuden lopettamiseksi sekä annetaan ICC:lle vahvaa diplomaattista, poliittista tukea ja asianmukaiset taloudelliset resurssit, jotta se voi hoitaa toimeksiantoonsa kuuluvat tehtävät; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään ICC:hen ratifioimalla ja panemalla täytäntöön Rooman perussääntö ja kannustetaan Kampalan tarkistusten ratifiointiin; kehotetaan kaikkia ICC:stä vetäytymässä olevia perumaan päätöksensä; tuetaan ICC:tä keskeisenä toimielimenä, jolla voidaan saada rikoksentekijöitä vastuuseen ja auttaa uhreja oikeuden saavuttamisessa, ja kannustetaan vahvaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön ICC:n, YK:n ja sen virastojen sekä YK:n turvallisuusneuvoston kesken; parlamentti pitää valitettavina ICC:hen kohdistuneita hyökkäyksiä ja tuomitsee ne sekä vastustaa edelleen määrätietoisesti kaikkia loukkaavia toimia ja perusteettomia väitteitä tai lausuntoja, joilla pyritään heikentämään ICC:tä ja Rooman perussääntöjärjestelmää yleisesti; pitää myönteisenä, että on toteutettu konkreettisia toimia ICC:n henkilöstön, myös ICC:n pääsyyttäjän, vastaisten pakotteiden poistamiseksi; katsoo, että EU:n olisi aloitettava Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tehostettu vuoropuhelu ICC:hen liittyvistä kysymyksistä ja että EU:n olisi edistettävä kansainvälisten rikosten maailmanlaajuista torjuntaa tukemalla aloitteita, joilla pyritään edistämään tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta ja kehittämään YK:n jäsenvaltioiden valmiuksia soveltaa sitä kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä; korostaa EU:n johtavaa roolia rankaisemattomuuden torjunnassa, mukaan lukien sen tuki ICC:lle, joka on keskeinen osa EU:n ääntä YK:ssa, ja korostaa lisäksi, että ICC on ainoa kansainvälinen instituutio, joka pystyy nostamaan syytteitä maailman hirvittävimmistä rikoksista ja puolustamaan uhreja, joilla ei ole muita oikeussuojakeinoja;

                              l)

                              vahvistetaan tarve ja tuki oikeusvaltioperiaatteen yleiselle noudattamiselle ja täytäntöönpanolle sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla sekä sitoutuminen oikeusvaltioperiaatteeseen ja kansainväliseen oikeuteen perustuvaan kansainväliseen järjestykseen; suhtaudutaan myönteisesti oikeusvaltioperiaatteen yhteensovittamista ja voimavaroja käsittelevän ryhmän ja pääsihteerin kabinetin oikeusvaltioperiaatteen toteutumista käsittelevän yksikön jäsenvaltioiden kanssa käymään vuoropuheluun oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä kansainvälisellä tasolla ja kehotetaan jatkamaan tätä vuoropuhelua oikeusvaltioperiaatteen edistämiseksi kansainvälisellä tasolla; parlamentti kehottaa pääsihteeriä ja YK:n järjestelmää edistämään soveltuvin osin järjestelmällisesti oikeusvaltioperiaatteen näkökohtia asiaankuuluvissa toimissa, mukaan lukien naisten osallistuminen oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviin toimiin;

                              m)

                              torjutaan aktiivisesti joidenkin maiden tai niiden yhteenliittymien pyrkimyksiä heikentää lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevaa kansainvälistä yksimielisyyttä; parlamentti tuomitsee erityisesti hiljattain annetun Geneven konsensuksen julistuksen, jonka Trumpin hallinnon johdolla allekirjoitti 32 suurelta osin epäliberaalia tai autoritaarista hallitusta; ilmaisee syvän tyytymättömyytensä kahden EU:n jäsenvaltion, Unkarin ja Puolan, päätökseen allekirjoittaa tämä taantumuksellinen julistus, jolla pyritään heikentämään naisten lisääntymisvapautta ja hlbt-henkilöiden oikeuksia;

                              n)

                              tuetaan äskettäin perustetun avoimen hallitustenvälisen työryhmän (OEIGWG) työtä rajat ylittäviä yrityksiä ja muita yrityksiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen laatimiseksi sellaisen oikeudellisesti sitovan välineen luomiseksi, jolla varmistetaan, että yritykset ovat täysin vastuussa ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristörikoksista;

                              o)

                              vahvistetaan edelleen EU:n sitoumusta torjua toimittajiin, tiedotusvälineiden työntekijöihin ja niiden yhteydessä toimivaan henkilöstöön, myös paikallisiin työntekijöihin ja henkilöstöön, kohdistuviin rikoksiin liittyvää rankaisemattomuutta ja käynnistetään konkreettisia aloitteita tässä suhteessa; tuetaan sananvapautta ja laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevien YK:n erityisraportoijien kehotusta perustaa toimittajiin kohdistuvia rikoksia käsittelevä YK:n pysyvä tutkintamekanismi ja tuetaan toimittajien suojelua maailmanlaajuisesti käsittelevän YK:n erityisedustajan nimittämistä; kehotetaan omaksumaan toimintapolitiikka, jolla tuomitaan järjestelmällisesti ja yksiselitteisesti ihmisoikeuksien puolustajien surmaaminen, mukaan lukien ympäristöön ja maahan liittyvien ihmisoikeuksien puolustajat, ja kaikki yritykset kohdistaa heihin minkäänlaista väkivaltaa, vainoa, uhkailuja, ahdistelua, katoamisia, vangitsemisia tai mielivaltaisia pidätyksiä; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, joilla suojellaan ja tuetaan vaarassa olevia ihmisoikeuksien puolustajia, jatketaan työtä kuolemanrangaistuksen poistamista maailmanlaajuisesti kaikin diplomaattisin keinoin ja tiiviissä yhteistyössä YK:n kanssa ja kehotetaan keskeyttämään kuolemanrangaistukset;

                              p)

                              laajennetaan edelleen neuvoston diplomatian ja viestinnän keinovalikoimaa kiinnittäen erityistä huomiota rauhaan, kansainväliseen turvallisuuteen ja pitkän aikavälin vakauteen, ilmastodiplomatiaan, kulttuuridiplomatiaan, ihmisoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, oikeudenmukaiseen globalisaatioon sekä kykyyn jatkaa poliittista vuoropuhelua ja poliittista yhteisymmärrystä sekä YK:n jäsenten että asiaankuuluvien keskustelukumppaneiden, kuten kaupunkien, alueiden, tiedemaailman, uskonnollisten yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alkuperäisyhteisöjen sekä yksityisen sektorin, kanssa; pyritään löytämään ratkaisuja ilmastonmuutoksen kaltaisiin maailmanlaajuisiin ongelmiin diplomaattisten suhteiden solmimiseksi kumppaneihin, joiden kanssa muut asialistan kohdat ovat erittäin kiistanalaisia, ja tarjoamaan siten mahdollisuus lisätä vakautta ja rauhaa; parlamentti suhtautuu myönteisesti siihen, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti YK:n järjestelmään liittyvään työhön eri tavoin ja eri muodoissa;

                              q)

                              muistutetaan, että neuvosto tuomitsee yksiselitteisesti terrorismin ja tukee täysin toimia, joiden tarkoituksena on kukistaa ja hävittää terroristijärjestöt, erityisesti Daesh/Isis, jotka ovat selvä uhka alueelliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle; toimitaan yhdessä YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston kanssa terrorismin rahoituksen torjumiseksi ja terroristien ja terroristijärjestöjen nimeämismekanismien kehittämiseksi ja varojen jäädyttämismekanismien vahvistamiseksi maailmanlaajuisesti; sitoudutaan vahvistamaan EU:n ja YK:n yhteisiä toimia terrorismin perimmäisten syiden torjumiseksi, erityisesti hybridiuhkien torjumiseksi ja kyberpuolustuksen tutkimuksen ja valmiuksien kehittämiseksi; tuetaan paikallisten kumppaneiden nykyisiä aloitteita, joiden mukaisesti suunnitellaan, toteutetaan ja kehitetään lähestymistapoja radikalisoitumisen ja terroristijärjestöihin värväämisen torjumiseksi; jatketaan ponnisteluja värväämisen hillitsemiseksi, vierastaistelijoiden torjumiseksi, väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi ja terroristipropagandan torjumiseksi; tuetaan toimia, joilla vahvistetaan radikalisoitumiselle alttiiden yhteisöjen selviytymiskykyä muun muassa varmistamalla sosiaalinen osallisuus ja tutkimalla aloitteita maltillisten uskonnollisten johtajien ja ministereiden mukaan saamiseksi; pyritään vahvistamaan kansainvälisen poliisitoiminnan tehokkuutta sekä oikeudellista ja laillista yhteistyötä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa radikalisoitumisen torjumista ja radikalismista luopumista edistävin toimin väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskevan YK:n toimintaohjelman mukaisesti; edistetään YK:ssa tehtävää työtä terrorismin torjumiseksi panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian neljä pilaria ja saattamalla ne ajan tasalle; ottamaan johtoaseman YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian tulevassa tarkistuksessa vahvistamalla ihmisoikeuksiin ja ennaltaehkäisyyn liittyviä lähestymistapoja;

                              r)

                              laajennetaan edelleen EU:n, Afrikan unionin (AU) ja YK:n kolmenvälistä yhteistyötä; parlamentti korostaa, että EU:n, YK:n ja AU:n on tärkeää pyrkiä yhdessä kehittämään valmiuksia jatkaa AU:n kanssa tehtävää yhteistyötä, jonka tarkoituksena on kehittää AU:n valmiuksia ehkäistä ja hallita kriisejä ja ratkaista konflikteja Afrikan mantereella, myös jatkamalla johdonmukaisesti EU:n ja YK:n pitkäaikaistukea Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteen (APSA) täysimääräiselle toteuttamiselle, sekä kehittää valmiuksia muilla Afrikan turvallisuuden ja vakauden kannalta merkityksellisillä politiikan aloilla esimerkiksi ihmisten turvallisuusindeksin perusteella, myös talouden ja ympäristön sekä julkisten hyödykkeiden saatavuuden osalta; korostaa tässä yhteydessä, että Sahelin alueen tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota lisääntyvän epävakauden vuoksi; katsoo, että EU:lla voi olla valtava vetovoima, koska se kykenee toteuttamaan Afrikan mantereen ja sen instituutioiden kumppanuuspyrkimykset tasa-arvoisien kumppanuuksien avulla uuden EU–Afrikka-strategian mukaisesti; korostaa, että on tärkeää tiivistää poliittista ja toimintapoliittista vuoropuhelua EU:n afrikkalaisten kumppaneiden kanssa, myös tukemalla alueellisia organisaatioita ja käymällä vuoropuhelun niiden kanssa sekä parlamentaaristen ulottuvuuksien osalta; korostaa, että YK:n puitteissa tapahtuvaa vuoropuhelua ja yhteistyötä Afrikassa sijaitsevien Välimeren alueen eteläisten naapurimaiden kanssa on syytä tehostaa, jotta voidaan ratkaista yhteisiä haasteita;

                              s)

                              tunnustetaan EU:n ja YK:n merkittävä edistys tuen ja valmiuksien kehittämisessä Sahelin, Länsi-Afrikan ja Afrikan sarven alueilla ja jatketaan toimintaa sen pohjalta; parlamentti kiittää EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviili- ja sotilasoperaatioiden ja YK:n operaatioiden roolia ja yhteistyötä, mukaan lukien YK:n Sahelia koskeva yhdennetty strategia ja sen tukisuunnitelma, YK:n vakautusoperaatio Malissa (MINUSMA) ja YK:n Länsi-Afrikan toimisto; pitää myönteisenä G5 Sahel -ryhmän, EU:n ja YK:n välisen teknisen järjestelyn allekirjoittamista ja YK:n operatiivisen ja logistisen tuen toimittamista yhteisille turvallisuusjoukoille G5 Sahel -ryhmän viidessä maassa osoituksena näiden kolmen järjestön erinomaisesta yhteistyöstä; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n turvallisuusneuvostolle esitettyä pyyntöä, että G5 Sahel -ryhmän yhteiset turvallisuusjoukot lisättäisiin YK:n peruskirjan VII luvun soveltamisalaan ja että ne pääsisivät osallisiksi pysyvästä rahoituksesta; muistuttaa, että Afrikan mantereen, erityisesti Maghrebin ja Sahelin alueiden, kehitys, turvallisuus ja vakaus vaikuttavat suoraan EU:hun ja sen ulkorajoihin; kehottaa EU:ta tukemaan ja vahvistamaan yhteistyötä YK:n ja AU:n kanssa kehityksen tukemiseksi, köyhyyden torjumiseksi ja valmiuksien kehittämiseksi paikallisten kumppaneiden kanssa ääriliikkeiden ja ihmiskaupan torjumiseksi;

                              t)

                              tiivistetään yhteistyötä Latinalaisen Amerikan maiden kanssa, jotta yhteisiä haasteita voidaan ratkaista koordinoidusti YK:n puitteissa, kun otetaan huomioon, että EU:lla on monia siteitä näihin maihin ja yhteisiä arvoja niiden kanssa ja että nämä maat ovat kärsineet pahoin covid-19-pandemiasta;

                              u)

                              jatketaan edelleen vuoropuhelua YK-järjestelmän valmiuksista saavuttaa tuloksia ja laajentaa sen valmiuksia konfliktien ehkäisyn ja suojeluvastuun osalta sekä vahvistetaan yhteistä sitoutumista sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen, kansainväliseen oikeuteen, myös alueelliseen koskemattomuuteen, riippumattomuuteen ja suvereniteettiin, kuten myös Helsingin päätösasiakirjan ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Pariisin peruskirjan periaatteissa todetaan, sekä varmistetaan, että kaikkien ihmisten ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat konfliktien ehkäisy- ja sovittelupolitiikan keskiössä; parlamentti korostaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua ja tehdä yhteistyötä YK:n kanssa tehokkaista ja uskottavista rauhanturvaoperaatioista, joilla on selkeät tavoitteet ja selkeät valmiudet saavuttaa konkreettisia ja uskottavia tuloksia; kehottaa ottamaan käyttöön muun muassa seuraavat tehokkaat mekanismit: i) YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja sen jälkeisten naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien päätöslauselmien täytäntöönpano naisten täysimääräisen, tasapuolisen ja merkityksellisen osallistumisen ja johtamisen varmistamiseksi rauhanturvaoperaatioissa ja niihin liittyvissä YK:n rakenteissa, ii) lasten ja nuorten näkökulma, kuten nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa ja lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa todetaan, myös siltä osin kuin on kyse sellaisten kansainvälisten toimien tukemisesta ja vahvistamisesta, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttö aseellisissa konflikteissa, iii) vammaisten henkilöiden näkökulma, mukaan lukien erityisesti ne, jotka kohtaavat risteävää syrjintää ja ne, jotka ovat vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan vaarassa sekä iv) tarve varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja siviilien suojelu, jotka ovat rauhanturvatehtävien ytimessä; muistuttaa naisten keskeisestä roolista konfliktien sovittelussa ja rauhanturvaoperaatioissa; muistuttaa, että he ovat aliedustettuina kaikilla tasoilla YK:n ja EU:n operaatioissa ja että on ratkaisevan tärkeää suojella naisia ja tyttöjä konfliktitilanteissa ja konfliktien jälkeisissä tilanteissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäämään eurooppalaisten asevoimien osuutta YK:n rauhanturvaamisessa; korostaa EU:n tuen merkitystä väkivaltaisista konflikteista toipuville maille; kehottaa siksi vahvistamaan yhteistyötä siirtymävaiheiden haurauden käsittelemisessä myös vahvistamalla kansallista vastuunottoa ja lujittamalla rauhanrakentamisen saavutuksia sekä tehostamalla vuorovaikutusta paikallisyhteisöjen kanssa varmistaen, että niitä suojellaan ja ne saavat apua; kehottaa uudistamaan asiaankuuluvia rakenteita siten, että lopetetaan sotilasoperaatioissa ja siviilioperaatioissa työskentelevän YK:n henkilöstön rankaisemattomuus ja perustetaan toimivat ja avoimet valvontamekanismit ja tiukat vastuumekanismit erityisesti seksuaaliseen väkivaltaan liittyvissä tapauksissa; antaa tunnustusta laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnes Callamardin työstä ja panoksesta rankaisemattomuutta vastaan ja toteaa hänen joutuneen pelottelun ja uhkailun kohteeksi hänen tutkiessaan epäiltyjä laittomia teloituksia;

                              v)

                              jatketaan johdonmukaista vuoropuhelua YK:n foorumeiden, erityisesti YK:n yleiskokouksen, välillä tarpeesta suojella hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksia noudattaen EU:n suuntaviivoja, joilla edistetään ja suojellaan hlbti-henkilöiden kaikkia ihmisoikeuksia monenvälisillä foorumeilla (5), kuolemanrangaistusta koskevia EU:n suuntaviivoja (6) ja kansainvälisesti tunnustettujen Yogyakartan periaatteiden (7) mukaisesti; kannustetaan YK:n elimiä ja jäseniä sisällyttämään ”sukupuoli-identiteetin ja -ilmaisun” ja ”sukupuolen ominaispiirteet” ihmisoikeusloukkausten tarkastelukohteeksi ja siten ottamaan mukaan myös transsukupuoliset ja intersukupuoliset henkilöt sekä ihmisoikeusloukkaukset, joiden uhreja he ovat; käytetään kaikkia saatavilla olevia diplomaattisia välineitä, joilla edistetään maailmanlaajuisella tasolla samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen dekriminalisointia, kuolemanrangaistuksen poistamista samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen osalta, oikeudellisen sukupuolen vahvistamisen mahdollistavan lainsäädännön hyväksymistä sekä intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen kieltämistä ja niin kutsuttujen muutoshoitojen kieltämistä maailmanlaajuisesti;

                              w)

                              edistetään YK:n politiikan johdonmukaisuutta miehitys- ja alueliitostilanteissa; parlamentti muistuttaa, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden olisi ohjattava kansainvälistä politiikkaa kaikissa tällaisissa tilanteissa, mukaan lukien pitkäaikaiset miehitykset sekä lukuisat itäisten kumppanuusvaltioiden jäätyneet konfliktit; tukee YK:n osoittamaa kasvavaa huomiota kansainvälisesti huolestuttaviin tapauksiin liittyvään liiketoimintaan ja kehottaa neuvostoa seuraamaan tiiviisti EU:n alueelle sijoittautuneita yrityksiä, jotka ovat asiaa koskevissa YK:n raporteissa tai tietokannoissa;

                              x)

                              kehitetään edelleen EU:n välitysvalmiuksia ja diplomaattisia valmiuksia kriisien ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi sekä konfliktien ratkaisemiseksi, mukaan lukien jäätyneet tai uudet konfliktit tai ainakin niiden vähentäminen, synergiassa YK:n toimien kanssa siten, että käytetään Libyaa koskevaa Berliinin prosessia onnistuneena esimerkkinä EU:n tuesta YK:n johtamille välitystoimille ja synergiasta niiden kanssa, varmistetaan naisten täysimääräinen ja merkityksellinen osallistuminen välitystoimiin sekä jatketaan EU:n vahvaa tukea konflikteihin joutuneiden kumppaniensa, kuten Georgian, Moldovan ja Ukrainan, riippumattomuudelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; kehotetaan YK:ta asettamaan etusijalle konfliktien ennaltaehkäiseminen, välittäminen, sovittelu ja poliittiset ratkaisut sekä puuttumaan kriisien taustalla oleviin perussyihin ja aiheuttajiin; vaaditaan vahvempia monenvälisiä sitoumuksia kestävien poliittisten ratkaisujen löytämiseksi nykyisiin konflikteihin ja tuetaan edelleen YK:n erityisedustajien työtä, toimia ja aloitteita näiden konfliktien ratkaisemiseksi; parlamentti pitää myönteisenä EU:n ja YK:n hyvää yhteistyötä yhteisten kehitystavoitteiden saavuttamisessa ja käynnissä olevien konfliktien laajenemisen ehkäisemisessä; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n olisi edelleen kehotettava kansainvälistä yhteisöä panemaan täysimääräisesti täytäntöön toimintapolitiikka, jonka mukaan Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta;

                              y)

                              kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön kaikki keskeiset YK:n ihmisoikeusyleissopimukset, muun muassa kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainvälisen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja noudattamaan kyseisten välineiden mukaisia raportointivaatimuksia ja sitoumusta tehdä vilpittömässä mielessä yhteistyötä YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa;

                              z)

                              pysytään sitoutuneena edelläkävijänä siinä, että otetaan käyttöön kaikki keinot Agenda 2030:n tavoitteiden tehokasta täytäntöönpanoa ja seurantaa varten kaikissa EU:n sisäisissä ja ulkoisissa politiikkatoimissa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa strategioissa ja painopisteissä; parlamentti korostaa, että olisi pikaisesti annettava asianmukaista tukea humanitaarisille elimille, kuten Maailman ruokaohjelmalle, ja tunnustettava niiden merkittävä ja korvaamaton työ; suhtautuu myönteisesti päätökseen myöntää vuoden 2020 Nobel-palkinto Maailman elintarvikeohjelmalle sen pyrkimyksistä torjua nälkää, sen panoksesta konfliktialueilla vallitsevan rauhan edellytysten parantamiseen ja pyrkimyksistä estää nälän käyttäminen aseena sodassa ja konflikteissa;

                              aa)

                              toistetaan huoli alusten aiheuttamista haitallisista vaikutuksista meriympäristöön, mukaan lukien saastuminen, erityisesti öljyn ja muiden haitallisten aineiden laittomien päästöjen ja vaarallisten jätteiden, mukaan lukien radioaktiiviset aineet, ydinjätteet ja vaaralliset kemikaalit, mereen laskemisen kautta, sekä fyysisistä vaikutuksista koralleihin; parlamentti kehottaa YK:n jäsenvaltioita edelleen asettamaan maalähteistä peräisin olevaa merten pilaantumista koskevat toimet etusijalle osana kansallisia kestävän kehityksen strategioitaan ja ohjelmiaan, edistämään meriympäristön suojelemiseksi maalla tapahtuvalta toiminnalta laaditun maailmanlaajuisen toimintaohjelman sekä meriympäristön suojelemista maalla tapahtuvalta toiminnalta koskevan Montrealin julistuksen täytäntöönpanoa; kehottaa YK:n jäsenvaltioita parantamaan meri- ja rannikkoekosysteemien tieteellistä ymmärrystä ja arviointia järkevän päätöksenteon perustana Johannesburgin täytäntöönpanosuunnitelmassa yksilöityjen toimien avulla; kehottaa YK:n jäsenvaltioita kehittämään kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä ohjelmia meriympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä meren biologisen monimuotoisuuden, erityisesti hauraiden ekosysteemien, häviämisen pysäyttämiseksi;

                              ab)

                              tuetaan YK:n pääsihteerin kehotusta kehittää kohtuuhintainen ja saatavilla oleva covid-19-rokote, jota olisi pidettävä globaalina julkishyödykkeenä; pannaan täytäntöön neuvoston viimeaikaisiin päätelmiin sisältyvät säännökset EU:n roolista Maailman terveysjärjestön (WHO) vahvistamisessa, erityisesti valmiuksien ja reagointivalmiuksien osalta terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa; suhtautuu myönteisesti WHO:n työhön hallitusten toimien koordinoimiseksi covid-19-pandemian torjumiseksi; parlamentti kehottaa toteuttamaan puolueettoman, avoimen ja riippumattoman tutkimuksen viruksen leviämisestä ja covid-19-pandemian käsittelystä, myös WHO:ssa; tukee WHO:n uudistusta, jotta se voisi tulevaisuudessa vastata tehokkaammin hätätilanteisiin ja luoda kansainvälisen virustentorjuntakonsortion, jolla taataan covid-19-rokotteiden ja tulevien rokotteiden saatavuus ja tasapuolinen jakelu kaikille maille; muistuttaa tuestaan Taiwanin osallistumiselle Maailman terveyskokoukseen; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että monet autoritaariset hallinnot ovat käyttäneet väärin covid-19:n torjumiseksi käyttöön otettuja toimenpiteitä vahvistaakseen valtaansa, heikentääkseen entisestään ihmisoikeuksia, tukahduttaakseen opposition ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan, lietsoakseen vihakampanjoita vähemmistöryhmiä vastaan, ottaakseen käyttöön lisätoimia kansalaistensa oikeuksien ja vapauksien rajoittamiseksi ja tavoitellakseen geopoliittista hyötyä ulkomailta; korostaa, että kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2030 mennessä olisi oltava kaikkien pandemian vastaisten toimien kulmakiviä; kehottaa EU:ta edistämään YK:n tason poliittista sitoutumista aids-epidemian lopettamiseen vuoteen 2030 mennessä, koska se on edelleen maailmanlaajuinen kansanterveydellinen uhka; suosittaa, että neuvosto lisää edelleen synergiaa YK:n jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan poistaa lait, politiikat ja käytännöt, jotka luovat esteitä hiv-palvelujen saatavuudelle ja lisäävät hiv-tartuntojen riskiä kiinnittäen erityistä huomiota syrjäytyneisiin tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; korostaa, että on tärkeää, että EU kehottaa vahvistamaan lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä ja edistämään politiikan johdonmukaisuutta kattavan yleisen terveydenhuoltojärjestelmän saavuttamiseksi muun muassa säätämällä lainsäädäntöä ja panemalla täytäntöön toimintapolitiikkoja, joilla taataan terveyspalvelujen ja -tuotteiden sekä rokotteiden parempi saatavuus erityisesti kaikkein heikommassa asemassa oleville;

                              ac)

                              pannaan merkille covid-19:n vaikutuksia käsittelevä pääsihteerin raportti ”Shared responsibility, global solidarity: responding to the socioeconomic impacts of COVID-19” ja edellytetään, että covid-19-pandemiaa koskevat hallitusten toimet ovat tehokkaita, osallistavia ja täysimääräisesti hallitusten ihmisoikeusvelvoitteiden ja -sitoumusten mukaisia; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä sellaisten lasten suojelemiseksi, joiden haavoittuvuutta covid-19-pandemia saattaa pahentaa; tuetaan keskushätäapurahastoa, Maailman ruokaohjelmaa, YK:n pakolaisjärjestöä ja muita YK:n toimielimiä ja ohjelmia, jotka ovat keskeisessä asemassa covid-19-kriisiin liittyvissä humanitaarisissa toimissa; tuetaan vaatimusta koronaviruspandemian jälkeen vuonna 2021 järjestettävästä kansainvälisen talouden jälleenrakennus- ja järjestelmäuudistushuippukokouksesta, joka on tärkeä foorumi osallistavampaa ja oikeuksiin perustuvaa hallinnon tilaa varten;

                              ad)

                              vahvistetaan kaikilla monenvälisillä foorumeilla ja kentällä EU:n toimien ja avun näkyvyyttä keskittyen erityisesti Team Europe -ohjelmaan, johon on koottu 36 miljardia euroa covid-19-kriisin tuhoisiin vaikutuksiin puuttumiseksi kumppanimaissa ja -alueilla, erityisesti Afrikassa;

                              ae)

                              osallistutaan aktiivisesti, vahvasti ja kunnianhimoisesti YK:n 26. ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) valmisteluihin, myös ihmisoikeusnäkökulmasta, edistämällä erityisesti turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön liittyvien oikeuksien maailmanlaajuista tunnustamista ja tukemalla YK:n ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; parlamentti toteaa, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen kuuluvat suurimpiin nykyisiin haasteisiin; tukee ympäristöoikeuksia koskevaa YK:n aloitetta, joka on tunnustus siitä, että ympäristöoikeuksien rikkominen vaikuttaa syvästi useisiin eri ihmisoikeuksiin; korostaa, että biologinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet liittyvät toisiinsa ja ovat toisistaan riippuvaisia; muistutetaan valtioiden ihmisoikeusvelvoitteista suojella biologista monimuotoisuutta muun muassa tarjoamalla mahdollisuus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin biologisen monimuotoisuuden häviämisen ja heikkenemisen tapauksessa; parlamentti kannustaa tässä yhteydessä EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; katsoo, että EU:n olisi pantava täytäntöön erityistoimenpiteitä selviytymiskyvyn saattamiseksi keskeiselle sijalle elvytystoimissa ja katastrofiriskien vähentämisen valtavirtaistamiseksi kaikessa EU:n politiikassa yhteistyössä YK:n kanssa Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi vuosina 2015–2030 asetettujen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava kumppanuutta Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tukemalla ”maailmanlaajuisen nollatason koalition” luomista niiden maiden kanssa, jotka ovat jo sitoutuneet tavoitteeseen saavuttaa nollapäästöt vuoteen 2050 mennessä, tekemällä yhteistyötä muiden maiden kanssa hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmien ja -teknologioiden kehittämisessä ja edistämällä uutta kansainvälistä strategiaa biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi;

                              af)

                              vahvistetaan tarve varmistaa lain ja yhdenvertaisuuden yhtäläinen suojelu tuomioistuimissa, vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja täysimääräinen ja tehokas osallistuminen päätöksentekoprosesseihin sekä alkuperäiskansojen, myös naisten ja tyttöjen, täysipainoinen, tasa-arvoinen ja tehokas osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuurielämään; suhtaudutaan myönteisesti alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan (EMRIP ja UNPFII) työhön; kannustetaan YK:n järjestelmään kuuluvia valtioita ja yhteisöjä vahvistamaan kansainvälistä yhteistyötä alkuperäiskansoihin kohdistuviin epäkohtiin puuttumiseksi ja lisäämään teknistä yhteistyötä ja rahoitustukea tältä osin;

                              ag)

                              jatketaan valmiusyhteistyön kehittämistä ja laajentamista YK:n järjestelmässä tehokkaiden ja eettisten yhteisten normien edistämiseksi uusilla politiikan alueilla, kuten tietojen erittely ja tietosuoja, asianmukainen huolellisuus, rankaisemattomuuden lakkauttaminen, tekoäly tai kyberavaruus, samalla kun edistetään asianmukaista tukea sellaisille maille, jotka haluavat laajentaa sääntelyvalmiuttaan ja normien täytäntöönpanoa; kehotetaan koordinoimaan kyberpuolustusta tiiviimmin kyberavaruutta koskevien sääntöjen, normien, yhteisymmärryksen ja täytäntöönpanotoimien osalta; ehdotetaan että eurooppalaisen kyberturvallisuuden kulmakivet, kuten yleinen tietosuoja-asetus ja verkko- ja tietoturvadirektiivi, voivat muodostaa erinomaisen perustan, jonka pohjalta maat voivat kehittää tietosuojaa ja kyberturvallisuutta koskevia sääntelykehyksiään ”sisäänrakennettuun turvallisuuteen” perustuvan lähestymistavan avulla; todetaan, että EU:n tasolla saatuja parhaita käytäntöjä ja kokemuksia voidaan jakaa YK:n puitteissa näihin tehtäviin erikoistuneiden YK:n järjestöjen kanssa ja myös yksittäisten maiden pyynnöstä;

                              ah)

                              vastataan haasteisiin, jotka liittyvät laittomien rahavirtojen ehkäisemiseen ja torjumiseen sekä kansainvälisen yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vahvistamiseen varojen palauttamisen ja takaisinperinnän alalla, mukaan lukien tehokkaammat toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön korruption vastainen YK:n yleissopimus ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus ja niihin liittyvät pöytäkirjat; toteutetaan tehokkaita, osallistavia ja kestäviä toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Agenda 2030:n puitteissa; toteutetaan ja tuetaan aloitteita, joilla torjutaan veronkiertoa, rahanpesua ja korruptiota;

                              ai)

                              harkitaan uusia velkahelpotustoimenpiteitä erittäin velkaantuneille kehittyville maille, jotta vältetään maksukyvyttömyys ja luodaan tilaa kestävän kehityksen tavoitteisiin investoimiselle, ja tuetaan tässä yhteydessä YK:n pääsihteerin vaatimusta valtionvelan uudelleenjärjestelymekanismin perustamisesta osana covid-19-kriisin ja sen taloudellisten vaikutusten pitkän aikavälin ratkaisua;

                              aj)

                              käsitellään muuttoliikettä ja pakkomuuttoa, sen perimmäiset syyt mukaan lukien, ja tehdään yhteistyötä sekä muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen että pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen täytäntöönpanossa; muistutetaan, että ihmisoikeudet olisi säilytettävä Global Compact -aloitteen ytimessä kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin maahanmuuttajiin, kuten lapsiin, alaikäisiin ja naisiin; jatketaan työtä, joka perustetaan yhteiselle sitoumukselle säilyttää humanitaarinen toimintatila ja parantaa humanitaarisen avun järjestelmää, ja korostetaan, että on tärkeää vaalia turvapaikkaoikeutta kaikkialla maailmassa; tuetaan ja tehostetaan asiaankuuluvien YK:n elinten, kuten UNHCR:n ja YK:n palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA), työtä; vahvistetaan, että UNRWA:lla on keskeinen rooli humanitaarisen avun ja kehitysavun antamisessa palestiinalaispakolaisille; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita säilyttämään UNRWA:n maksuosuudet ja korottamaan niitä ja tuetaan UNRWA:n päävaltuutetun ehdotusta konferenssista, joka johtaa entistä ennustettavampaan, kestäväpään ja vastuullisempaan UNRWA:n tulevaan rahoitusvirtaan ja menojärjestelmään sekä saa useammat YK:n jäsenvaltiot ja kansainväliset avunantajat sitoutumaan tähän;

                              ak)

                              puolustetaan edelleen uskonnon ja vakaumuksen vapautta; kehotetaan lisäämään ponnisteluja uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; kehotetaan suojelemaan uskonnollisia vähemmistöjä paremmin vainoamiselta ja väkivallalta; kehotetaan kumoamaan lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; tuetaan uskonnonvapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä;

                              al)

                              lisätään edelleen yhdennettyä tukea sukupuolten tasa-arvolle ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle Pekingin julistuksen ja sen toimintaohjelman mukaisesti; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita edelleen tukemaan ja panemaan täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevasta YK:n toimintaohjelmasta annetut YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, joissa arvioidaan konfliktien suhteetonta vaikutusta naisiin ja tyttöihin ja ohjataan työtä ja toimia, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja vahvistetaan naisten osallistumista, suojelua ja oikeuksia konfliktin kaikissa vaiheissa konfliktinestosta konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen; kiinnitetään tässä yhteydessä erityistä huomiota naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän, mukaan lukien seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, haitalliset käytännöt sekä perheväkivalta ja perheväkivalta, poistamiseen sekä naisten merkityksellisen ja yhtäläisen aktiivisen osallistumisen tukemiseen kaikilla julkisen elämän ja päätöksenteon aloilla sekä naisten oikeuksien edistämiseen; tuetaan ja vahvistetaan YK:n kautta kansainvälisiä toimia, jotta voidaan varmistaa tasa-arvoanalyysin toteuttaminen sekä sukupuoleen ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien valtavirtaistaminen kaikissa YK:n toimissa; parlamentti muistuttaa, että seksuaalista väkivaltaa, kuten raiskauksia, käytetään sotataktiikkana ja että se on sotarikos, ja kehotetaan lisäämään naisten ja tyttöjen suojelua konfliktitilanteissa, erityisesti seksuaalisen väkivallan osalta; katsoo, että EU:n olisi tuettava laajemmin YK:n tasa-arvojärjestön työtä muun muassa riittävä rahoituksen avulla, koska sillä on YK:n järjestelmässä keskeinen rooli naisten oikeuksien edistämisessä ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kokoamisessa poliittisten muutosten aikaansaamiseksi ja politiikkatoimien koordinoimiseksi;

                              am)

                              otetaan käyttöön kunnianhimoinen ja rakentava rooli kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen ihmiskaupan ehkäisemistä, torjumista ja rankaisemista koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanon uudelleentarkastelumekanismissa, jotta voidaan edelleen vahvistaa kansainvälisiä toimia ihmiskaupan torjumiseksi, myös koskien naisia, lapsia ja maahanmuuttajia, joilla on suurempi hyväksikäytön riski;

                              an)

                              kuullaan parlamenttia tiiviisti neuvoston päätelmien täytäntöönpanoprosessista ja otetaan parlamentti mukaan kaikilla politiikan aloilla, joilla parlamentaarinen diplomatia voi luoda arvokkaita synergioita ja vahvistaa valmiuksia saavuttaa tuloksia ja vaikuttaa myönteisesti ja lujittaa EU:n johtajuutta kokonaisuutena;

                              ao)

                              kehotetaan ryhtymään välittömiin toimiin Xinjiangin pahenevan ihmisoikeuskriisin ratkaisemiseksi ja vähintään etnisten ja uskonnollisten vainojen tutkimiseksi alueella; parlamentti kehottaa tässä yhteydessä perustamaan Kiinaan riippumattoman ihmisoikeuksia koskevan YK:n seurantamekanismin, johon voisi kuulua YK:n erityisraportoija, ihmisoikeusneuvoston asiantuntijapaneeli tai erityislähettiläs; kannattaa UNHRC:lle osoitettuja kehotuksia järjestää kriisiä koskeva erityisistunto;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle ja tiedoksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

         (1)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 165.

         (2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0008.

         (3)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

         (4)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 33.

         (5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/ 137584.pdf

         (6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/fi/pdf

         (7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf


title: Neuvoston suositus (EU) 2022/290, annettu 22 päivänä helmikuuta 2022, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta

text:
                  24.2.2022

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 43/79

         NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2022/290,
         annettu 22 päivänä helmikuuta 2022,
         EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja e alakohdan sekä 292 artiklan ensimmäisen ja toisen virkkeen,
         ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Neuvosto antoi 30 päivänä kesäkuuta 2020 suosituksen (EU) 2020/912 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta (1).

                     (2)

                     Neuvosto muutti EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annettua suositusta (EU) 2020/912 (2)2 päivänä helmikuuta 2021 päivittääkseen kriteerejä, joiden perusteella arvioidaan, onko muu kuin välttämätön matkustaminen kolmansista maista turvallista ja voidaanko se sallia.

                     (3)

                     Samalla muutoksella otettiin käyttöön mekanismeja, joiden tarkoituksena on hillitä SARS-CoV-2-viruksen huolta aiheuttavien muunnosten leviämistä EU:ssa (3).

                     (4)

                     Neuvosto muutti suositusta (EU) 2020/912 (4)20 päivänä toukokuuta 2021, jotta voidaan ottaa huomioon rokotuskampanjoiden toteuttaminen ja niiden myönteiset vaikutukset viruksen leviämisen hillitsemiseen ja rajoittaa edelleen uusien seurantaa edellyttävien ja huolta aiheuttavien virusmuunnosten tuloa EU:hun ja leviämistä EU:ssa.

                     (5)

                     Parlamentti ja neuvosto antoivat 14 päivänä kesäkuuta 2021 EU:n digitaalista koronatodistusta koskevat asetukset (EU) 2021/953 (5) ja (EU) 2021/954 (6). EU:n digitaalinen koronatodistus on osoittautunut keskeiseksi välineeksi, jonka avulla voidaan palauttaa matkustaminen EU:n alueella.

                     (6)

                     Asetuksen (EU) 2021/953 antamisen jälkeen komissio on antanut useita täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan, että tietyn kolmannen maan antamien covid-19-todistusten katsotaan vastaavan jäsenvaltioiden kyseisen asetuksen mukaisesti antamia todistuksia. Näissä täytäntöönpanosäädöksissä tarkoitetut rokotusta, taudista parantumista ja testausta koskevat todistukset voidaan näin ollen todentaa turvallisesti ja luotettavasti. Sen vuoksi EU:n digitaalinen koronatodistus ja erityisesti siihen liittyvät täytäntöönpanopäätökset ovat myös helpottaneet kolmansista maista EU:hun suuntautuvan matkustamisen turvallista aloittamista uudelleen (7).

                     (7)

                     Suosituksessa (EU) 2020/912 esitettyä nykyistä lähestymistapaa olisi päivitettävä EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöönoton huomioon ottamiseksi sekä ottaen huomioon pandemian kehittyminen, mukaan lukien huolta aiheuttavan omikronmuunnoksen ilmaantuminen, rokotuskattavuuden parantuminen ja matkustusrajoitusten asteittainen poistaminen maailmanlaajuisesti.

                     (8)

                     Eurooppa-neuvosto kehotti 22 päivänä lokakuuta 2021 antamissaan päätelmissä jatkamaan epidemiatilanteen kehittymisen perusteella koordinointia, jolla helpotetaan vapaata liikkumista EU:ssa ja matkustamista EU:hun, ja tarkistamaan kahta suositusta, mukaan lukien neuvoston suositusta (EU) 2020/912.

                     (9)

                     Perusrokotussarjan loppuun saattamisen jälkeen kolmansissa maissa annettujen rokotustodistusten vakiohyväksyntäajaksi olisi vahvistettava 270 päivää. Koordinoidun lähestymistavan varmistamiseksi jäsenvaltioiden ei olisi hyväksyttävä rokotustodistuksia, jotka on annettu perusrokotussarjan loppuun saattamisen jälkeen, jos todistuksessa mainitun annoksen antamisesta on kulunut yli 270 päivää. Tällöin jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä rokotustodistukset, joista käy ilmi, että lisäannos on saatu perusrokotussarjan loppuun saattamisen jälkeen.

                     (10)

                     Jotta voidaan edelleen helpottaa turvallista matkustamista, 14 vuorokauden aikana ilmoitettujen covid-19-tapausten kumulatiivisen määrän kynnysarvo 100 000:aa asukasta kohti olisi nostettava 75:stä 100:aan. Samalla vähimmäistä viikoittaista testausmäärää olisi nostettava 300:sta 600:aan testiin 100 000:aa asukasta kohti, sillä testauskapasiteetti on parantunut lähes kaksi vuotta viruksen ensimmäisen ilmaantumisen jälkeen. Tämän pitäisi lisätä niiden tietojen luotettavuutta, joita käytetään määritettäessä, missä määrin muun kuin välttämättömän matkustamisen olisi oltava mahdollista tietystä kolmannesta maasta.

                     (11)

                     Jotta voidaan helpottaa EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista ja lisätä ennustettavuutta kolmansista maista tulevien matkustajien kannalta, jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä sekä sellaiset covid-19-rokotteet, joille on myönnetty myyntilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (8) nojalla, että sellaiset rokotteet, jotka Maailman terveysjärjestön (WHO) on hyväksynyt hätäkäyttölistalleen.

                     (12)

                     Jäsenvaltioiden olisi sallittava muu kuin välttämätön matkustaminen rokotettujen henkilöiden lisäksi myös henkilöille, jotka ovat parantuneet covid-19-taudista EU:hun suuntautuvaa matkaa edeltävien 180 vuorokauden kuluessa ja joilla on EU:n digitaalinen koronatodistus tai sitä vastaavaksi tunnustettu todistus.

                     (13)

                     SARS-CoV-2-viruksen tartuntariskin vähentämiseksi edelleen jäsenvaltiot voisivat myös vaatia voimassa olevaa todistetta negatiivisesta tuloksesta ennen lähtöä tehdystä reaaliaikaiseen polymeraasiketjureaktioon (RT-PCR) perustuvasta testistä sellaiselta matkustajalta, joka on joko i) saanut covid-19-rokotteen, jonka WHO on hyväksynyt hätäkäyttölistalleen mutta jota ei mainita asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla EU:ssa myyntiluvan saaneiden rokotteiden luettelossa, tai ii) parantunut covid-19-taudista EU:hun suuntautuvaa matkaa edeltävien 180 vuorokauden kuluessa.

                     (13 a)

                     Koska saattaa olla mahdotonta tarkistaa sellaisten kolmansien maiden antamien rokotustodistusten aitoutta, eheyttä ja voimassaoloa, jotka eivät käytä EU:n digitaalista koronatodistusta tai sitä vastaavaksi tunnustettua todistusta koskevaa luottamuskehystä, jäsenvaltiot voisivat myös vaatia voimassa olevaa todistetta negatiivisesta tuloksesta ennen lähtöä tehdystä RT-PCR-testistä sellaiselta matkustajalta, joka on täysin rokotettu asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla myyntiluvan saaneella covid-19-rokotteella mutta jolla ei ole EU:n digitaalista koronatodistusta tai sitä vastaavaksi tunnustettua todistusta.

                     (14)

                     Yli 6-vuotiaiden ja alle 18-vuotiaiden lasten olisi voitava matkustaa, jos he ovat saaneet negatiivisen tuloksen ennen lähtöä tehdystä RT-PCR-testistä. Jäsenvaltiot voisivat näissä tapauksissa vaatia lisätestausta saapumisen jälkeen, karanteenia tai omaehtoista eristäytymistä. Jos yli 6-vuotiailla ja alle 18-vuotiailla lapsilla on voimassa oleva todiste covid-19-rokotuksesta sellaisella covid-19-rokotteella, jolle on myönnetty myyntilupa EU:ssa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, testiä ei olisi vaadittava. Aikuisen kanssa matkustaviin alle 6-vuotiaisiin lapsiin ei olisi sovellettava lisävaatimuksia.

                     (14a)

                     Jäsenvaltiot voisivat sallia muun kuin välttämättömän matkustamisen henkilöille, joille hyväksytty covid-19-rokotus on vasta-aiheinen, edellyttäen, että kyseiset henkilöt ovat toimittaneet tarvittavat asiakirjat ja saaneet negatiivisen tuloksen ennen lähtöä tehdystä RT-PCR-testistä.

                     (15)

                     Kun otetaan huomioon maailmanlaajuisen rokotuskattavuuden parantuminen, on aiheellista harkita siirtymistä asteittain nykyisestä maan/henkilön tilanteeseen perustuvasta hybridimallista yksinomaan henkilön tilanteeseen perustuvaan malliin ja asettaa matkustusrajoitusten poistamisen perustaksi yksinomaan matkustajan rokotustilanne tai hänen matkansa tehtävä/tarve. Joissakin kolmansissa maissa rokotteiden saatavuus on kuitenkin edelleen vähäistä tai rokotuskattavuus alhainen. Jotta kolmansilla mailla olisi aikaa parantaa rokotuskattavuuttaan ja antaa tehosteannoksia rokotustodistusten voimassaolon varmistamiseksi ja edellyttäen, että kolmansien maiden rokotustilanteesta tehdään yleinen ennakkoarviointi muun muassa unionin edustustojen toimittamien tietojen perusteella, komission olisi 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä tarkasteltava suositusta uudelleen liitteen I poistamiseksi maailmanlaajuisen rokotuskattavuuden parantuminen huomioon ottaen. Komission olisi raportoiva neuvostolle. Tarvittaessa se voisi antaa sille ehdotuksen liitteen I poistamisesta.

                     (16)

                     Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä suosituksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän suosituksen, paneeko se suosituksen täytäntöön.

                     (17)

                     Tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (9) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

                     (18)

                     Islannin ja Norjan osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (11) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

                     (19)

                     Sveitsin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (12) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (13) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

                     (20)

                     Liechtensteinin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (14) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä päätöksen 2011/350/EU (15) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

                     (21)

                     Tämän suosituksen oikeudellinen asema, sellaisena kuin se palautetaan mieleen johdanto-osan 15–19 kappaleessa, ei vaikuta siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden on Schengen-alueen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi päätettävä EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan rajoituksen poistamisesta koordinoidulla tavalla,

               ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
         Muutetaan suositus (EU) 2020/912 seuraavasti:

                     1)

                     Korvataan 1 päivästä maaliskuuta 2022 2 kohdan toisessa alakohdassa luku ”75” luvulla ”100” ja luku ”300” luvulla ”600”;

                     2)

                     Korvataan 1 päivästä maaliskuuta 2022 6 a kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas kohta seuraavasti:
                     ”Jos jäsenvaltiot hyväksyvät todisteen rokotuksesta perusteeksi luopua covid-19-viruksen leviämisen rajoittamista koskevista matkustusrajoituksista, jäsenvaltioiden olisi periaatteessa poistettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevat väliaikaiset rajoitukset sellaisten matkustajien osalta, jotka ovat saaneet viimeisen suositellun annoksen jostakin asetuksen (EY) N:o 726/2004 (*1) nojalla EU:ssa myyntiluvan saaneesta covid-19-rokotteesta viimeistään 14 päivää ennen EU+ -alueelle saapumistaan edellyttäen, että perusrokotussarjan loppuun saattamista rokotustodistuksessa osoittavan annoksen antamisesta on kulunut alle 270 päivää tai perusrokotussarjan loppuun saattamisen jälkeen on annettu lisäannos, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 kohdan a ja b alakohdan soveltamista.
                     Jäsenvaltioiden olisi poistettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevat väliaikaiset rajoitukset myös sellaisten matkustajien osalta, jotka ovat saaneet viimeisen suositellun annoksen jostakin WHO:n hätäkäyttölistalleen hyväksymästä covid-19-rokotteesta viimeistään 14 päivää ennen EU+ -alueelle saapumistaan edellyttäen, että perusrokotussarjan loppuun saattamista rokotustodistuksessa osoittavan annoksen antamisesta on kulunut alle 270 päivää tai perusrokotussarjan loppuun saattamisen jälkeen on annettu lisäannos.
                     Jäsenvaltioiden olisi poistettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevat väliaikaiset rajoitukset myös sellaisten matkustajien osalta, jotka ovat parantuneet covid-19-taudista EU:hun suuntautuvaa matkaa edeltävien 180 vuorokauden kuluessa.
                     Tätä varten matkustajilla, jotka haluavat matkustaa jäsenvaltioon muusta kuin välttämättömästä syystä, olisi oltava joko

                                 a)

                                 voimassa oleva todiste covid-19-rokotuksesta sellaisella covid-19-rokotteella, jolle on myönnetty myyntilupa EU:ssa asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla, tai

                                 b)

                                 voimassa oleva todiste covid-19-rokotuksesta sellaisella covid-19-rokotteella, jonka WHO on hyväksynyt hätäkäyttölistalleen mutta jota ei mainita asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla EU:ssa myyntiluvan saaneiden rokotteiden luettelossa, tai

                                 c)

                                 voimassa oleva todiste covid-19-taudista parantumisesta.

                           Edellä b ja c alakohdassa tarkoitettujen matkustajien osalta jäsenvaltio voisi myös vaatia voimassa olevaa todistetta negatiivisesta tuloksesta aikaisintaan 72 tuntia ennen lähtöä tehdystä reaaliaikaiseen polymeraasiketjureaktioon (RT-PCR) perustuvasta testistä. Edellä b alakohdassa tarkoitettujen matkustajien osalta jäsenvaltiot voisivat soveltaa ylimääräisiä terveystoimenpiteitä kuten eristäytymistä, karanteenia tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla EU:ssa myyntiluvan saaneen rokotteen ottamista.
                     Jäsenvaltioiden olisi EU:n digitaalisten koronatodistusten lisäksi hyväksyttävä sellaiset covid-19-rokotusta tai taudista toipumista osoittavat todisteet, jotka vastaavat todistuksia, jotka on tunnustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953 (*2) mukaisesti myönnettyjä todistuksia vastaaviksi komission mainitun asetuksen 8 artiklan nojalla antamassa täytäntöönpanosäädöksessä.
                     Jos tällaista kolmannen maan myöntämiä todistuksia koskevaa säädöstä ei ole hyväksytty, jäsenvaltiot voisivat hyväksyä kansallisen lainsäädännön mukaisesti kolmannen maan antaman testausta ja rokotusta koskevan todisteen ottaen huomioon, että niiden on voitava todentaa todistuksen aitous, voimassaolo ja eheys ja se, että se sisältää kaikki asetuksessa (EU) 2021/953 säädetyt asiaankuuluvat tiedot.
                     Tällöin ne voisivat vaatia voimassa olevaa todistetta negatiivisesta tuloksesta ennen lähtöä tehdystä RT-PCR-testistä sellaisilta matkustajilta, jotka on täysin rokotettu asetuksen (EY) N:o 726/2004 nojalla myyntiluvan saaneella covid-19-rokotteella mutta joilla ei ole EU:n digitaalista koronatodistusta tai sitä vastaavaksi tunnustettua todistusta.
                     Myös yli 6-vuotiaiden ja alle 18-vuotiaiden lasten, joita edellä esitetyt säännökset eivät koske, olisi sallittava tehdä muu kuin välttämätön matka jäsenvaltioon, jos heillä on voimassa oleva todiste negatiivisesta tuloksesta aikaisintaan 72 tuntia ennen lähtöä tehdystä reaaliaikaiseen polymeraasiketjureaktioon (RT-PCR) perustuvasta testistä. Jäsenvaltiot voisivat näissä tapauksissa vaatia lisätestausta saapumisen jälkeen, karanteenia tai omaehtoista eristäytymistä. Aikuisen kanssa matkustaviin alle 6-vuotiaisiin lapsiin ei olisi sovellettava lisävaatimuksia.

                        (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1)."

                        (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/953, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 1).”"

                     3)

                     Lisätään uusi 12 kohta seuraavasti:

                                 ”12.

                                 Komission olisi 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä tarkasteltava suositusta uudelleen liitteen I poistamiseksi maailmanlaajuisen rokotuskattavuuden parantuminen huomioon ottaen.
                                 Komission olisi raportoiva neuvostolle. Tarvittaessa se voisi antaa sille ehdotuksen liitteen I poistamisesta.”

            Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2022.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               C. BEAUNE

            (1)  Neuvoston suositus (EU) 2020/912, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2020, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta (EUVL L 208 I, 1.7.2020, s. 1).

            (2)  Neuvoston suositus (EU) 2021/132, annettu 2 päivänä helmikuuta 2021, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (EUVL L 41, 4.2.2021, s. 1).

            (3)  ”EU+ -alueeseen” katsotaan kuuluviksi kaikki Schengen-jäsenvaltiot (myös Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania) sekä Schengenin säännöstöön osallistuvat neljä maata. Myös Irlanti voi kuulua siihen, jos se päättää soveltaa rajoituksia.

            (4)  Neuvoston suositus (EU) 2021/816, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (EUVL L 182, 21.5.2021, s. 1).

            (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/953, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 1).

            (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/954, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 24).

            (7)  Päivitetty luettelo vastaavuuspäätöksistä on saatavissa verkkosivustolla
         https://ec.europa.eu/info/publications/commission-implementing-decisions-eu-equivalence-covid-19-certificates-issued-non-eu-countries_en

            (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

            (9)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (10)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (11)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

            (12)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (13)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (14)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (15)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).