title: Suositus: neuvoston lausunto Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---       EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                       Bryssel 11.6.2008
                                       SEK(2008) 2013 lopullinen
                            Suositus:
                   NEUVOSTON LAUSUNTO
   Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011
                       (komission esittämä)
FI                                                               FI
 ---pagebreak---                                                 PERUSTELUT
   1.        YLEISTÄ TAUSTAA
   Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan
   hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
   kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut
   hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä
   lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä
   turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.
   Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka
   on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle
   vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuosittaiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, jotka ovat
   ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot,
   jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun)
   lähentymisohjelman. Belgia toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 1998.
   Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon
   komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen
   mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat.
   Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia tarkistetut ohjelmat edellä esitettyä menettelyä
   noudattaen.
   2.        TAUSTAA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE
   Komissio on tutkinut Belgian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille
   21 päivänä huhtikuuta 2008, ja suosittaa neuvoston lausuntoa siitä (ks. jäljempänä keskeiset
   arviointikohteet).
   Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa
   esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista
   seikoista:
   (1)     viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien
           säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta
           neuvoston lausunnosta)
   (2)     euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymät finanssipolitiikan suuntaviivat
   (3)     maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen päivitys toukokuussa 2008
           finanssipolitiikan alalla
   (4)     komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007
           esitetystä kertomuksesta.
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005
           (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
FI                                                       2                                                        FI
 ---pagebreak---    2.1.      Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta
   Neuvosto antoi 27 päivänä maaliskuuta 2007 lausunnon edellisestä tarkistetusta
   vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2006–2010. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: ”Neuvosto
   katsoo, että strategia, jossa yhä korkean velan vähentämistä jatketaan, on esimerkki vakaus- ja
   kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Vaikka ohjelmaan sisältyykin
   ylijäämien vähittäinen kerääminen (erityisesti korkomenojen alenemisen ansiosta) nimellisesti
   tasapainoisesta aloitusasemasta, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy joitain
   riskejä. Belgian uskotaan kuitenkin saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitteen
   ohjelmakauden aikana.”
   Arvionsa perusteella neuvosto kehotti Belgiaa ”varmistamaan, että julkisen talouden tavoite
   saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sopeutustahtia kohti keskipitkän aikavälin
   tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä” ja
   ”ottaen huomioon korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu
   kasvu toteuttamaan tehokkaampia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia
   toimia siten, että vähintään saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite sekä pannaan
   uudistuksia täytäntöön”.
   2.2.      Euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymät finanssipolitiikan suuntaviivat
   Parantaakseen finanssipolitiikan koordinointia euroalueella euroryhmän ministerit
   keskustelivat 20 päivänä huhtikuuta 2007 jäsenvaltioiden vuoden 2007 julkisen talouden
   kehityksestä ja vuoden 2008 alustavista finanssipoliittisista näkymistä ja niiden vaikutuksista
   euroalueeseen.
   Ministerit muistuttivat jäsenvaltioiden haluavan noudattaa tarkistetun vakaus- ja
   kasvusopimuksen mukaisen terveen finanssipolitiikan periaatteita ja kansallisia julkista
   taloutta koskevia sääntöjä sekä sitoutuivat i) asettamaan tavoitteensa vuoden 2006 julkisen
   talouden odotettua parempien tulosten pohjalta ja kunnianhimoisemmiksi kuin vuoden 2006
   lopussa tarkistettujen vakausohjelmien tavoitteet, ii) toteuttamaan vuoden 2007 budjetit
   suunnitellun mukaisesti ja välttämään menojen ylityksiä sekä käyttämään odottamattomia
   lisätuloja valtion alijäämän ja velan vähentämiseen ja iii) laatimaan huolellisesti vuoden 2008
   finanssipolitiikkaa koskevat suunnitelmat niin, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole
   saavuttaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteitaan, nopeuttavat mukauttamista,
   ja ne, jotka ovat jo saavuttaneet tavoitteensa, välttävät yleisellä tasolla makrotalouden
   epätasapainon aiheuttamista2.
   2.3.      Maakohtaisten           talouspolitiikan       laajojen      suuntaviivojen      päivitys
             toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla
   Neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön
   talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2008 ja jäsenvaltioiden
   työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta3. Finanssipolitiikan alalla suositeltiin, että Belgia
   ”vahvistaisi julkisen talouden vakauttamista” ja keskittyisi ”toteuttamaan kokonaisuudessaan
   strategian, jolla pyritään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseen sekä
   2
           Koko lausunto on luettavissa osoitteessa:
           www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
           finalCLEAN.rtf
   3
           EUVL L 139, 29.5.2008, s. 59.
FI                                                     3                                               FI
 ---pagebreak---    menojen hillitsemiseen, julkisen talouden ylijäämiin ja valtion velan jatkuvaan
   supistamiseen”. Lisäksi suositeltiin, että kaikki euroalueen jäsenvaltiot ”jatkavat edelleen
   julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteitaan vakaus- ja
   kasvusopimuksen mukaisesti ja pyrkivät saavuttamaan vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen,
   jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen” ja ”parantavat julkisen
   talouden laatua tarkistamalla julkisia menoja ja verotusta sekä nykyaikaistamalla
   julkishallintoa, tavoitteenaan parantaa tuottavuutta ja lisätä innovaatioita ja edistää sitä kautta
   talouskasvua, työllisyyttä ja julkisen talouden kestävyyttä”.
   2.4.       Komission           arvio      kansallisen       uudistusohjelman        täytäntöönpanosta
              lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta
   Komissio antoi 11 päivänä joulukuuta 2007 strategiaraportin uudistetusta Lissabonin kasvu-
   ja työllisyysstrategiasta. Raportti sisältää arvion Belgian kansallisen uudistusohjelman
   täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta4. Arviosta voidaan esittää
   seuraava tiivistelmä.
   Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään kasvun ja työpaikkojen luomiseen
   liittyvinä keskeisinä haasteina seuraavia: julkisen talouden kestävyys, työvoimakustannusten
   alentaminen, dynaamisempien työmarkkinoiden luominen, talouden elvyttäminen
   investoinneilla         ja     uudistuksilla,      sosiaaliturvajärjestelmän     parantaminen        sekä
   ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lisääminen. Komission arvion mukaan Belgia
   on edennyt hyvin kansallisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanossa vuosina 2005–2007
   huolimatta uudistustahdin hidastumisesta vuonna 2007.
   Havaittujen vahvuuksien ja heikkouksien sekä edistymisestä saatujen näyttöjen perusteella
   komissio suositti, että Belgialle suositettaisiin seuraavien haasteiden asettamista etusijalle:
   työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ja samalla julkisen talouden vakauttamisen
   vahvistaminen ja työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen.
   Lisäksi Belgian olisi keskityttävä seuraaviin aloihin: julkisen talouden pitkän aikavälin
   kestävyys, kilpailu kaasu- ja sähkömarkkinoilla, T&K ja innovointi sekä ikääntyvien
   työntekijöiden ja heikommassa asemassa olevien ryhmien työllisyysaste.
   Komission strategiaraportin perusteella neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008
   suositukset jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta
   vuonna 2008. Suositukset koskivat myös Belgiaa.
   4
            Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja
            työllisyysstrategiasta: uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
FI                                                        4                                                  FI
 ---pagebreak---                                           Keskeiset arviointikohteet
   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan
   (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat:
   • ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia;
   • mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva;
   • ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän
      aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana;
   • arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko
      sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina
      sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta –
      pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman
      kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo
      keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi);
   • määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät
      ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin
      tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien
      rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös
      potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen
      talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali,
      jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen
      talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen
      ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön
      pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä;
   • vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja.
   Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden
   kevään 2008 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään
   potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa.
   Arviointi kattaa myös seuraavat:
   • kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä.
      Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä
      maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota
      julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa
      tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava5;
   • kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan
      uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta
      lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005
      esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa
      Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja
      lähentymisohjelmia;
   • onko noudatettu käytännesääntöjä6, joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien
      yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista.
   5
            Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Julkisen talouden pitkän aikavälin
            kestävyys EU:ssa, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen
            pääosasto (2006) The long-term sustainability of public finances in the European Union, European
            Economy nro 4/2006.
   6
            Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja
            lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.
FI                                                       5                                                    FI
 ---pagebreak---                                                      Suositus:
                                         NEUVOSTON LAUSUNTO
                      Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/977 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:
   (1)     Neuvosto tutki [8 päivänä heinäkuuta 2008] Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka
           kattaa vuodet 2007–20118.
   (2)     Kokonaistuotannon kasvu on ollut kymmenen viime vuoden ajan keskimäärin noin
           2 ¼ prosenttia eli hieman enemmän kuin euroalueella keskimäärin. Suhteellisen nopea
           BKT:n kasvu on alentanut työttömyysastetta, vaikka työllisyysaste (erityisesti nuorten
           ja ikääntyvien työntekijöiden parissa) ja tehtyjen työtuntien määrä ovat edelleen
           alhaisia johtuen korkeasta työhön kohdistuvasta verotuksesta ja työmarkkinoiden
           jäykkyydestä, vähäisistä työnhakuvelvollisuuksista ja alhaisesta todellisesta eläkeiästä.
           Julkinen talous on ollut lähes tasapainossa vuodesta 2000 saakka (lukuun ottamatta
           vuotta 2005) ja velkasuhde, joka putosi vuosien 1993 ja 2000 välillä 134 prosentista
           suhteessa BKT:hen 108 prosenttiin suhteessa BKT:hen, on jatkanut vahvaa laskuaan ja
           on nyt alle 85 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden pitkän aikavälin
           kestävyyttä tukisivat työllisyysasteen nousu ja kunnianhimoiset julkisen talouden
           tavoitteet.
   (3)     Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon
           kasvu hidastuu vuoden 2007 2,8 prosentista 1,9 prosenttiin vuonna 2008 ja vakiintuu
   7
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005
           (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   8
           Tarkistettu ohjelma toimitettiin, kun täydet toimivaltuudet omaava hallitus oli astunut virkaan. Se
           tapahtui pitkälti käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.
FI                                                        6                                                       FI
 ---pagebreak---        tulevina vuosina noin 2 prosenttiin. Saatavilla olevien tietojen perusteella9
       vuosien 2008 ja 2009 skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin
       kasvuennusteisiin, sillä ulkoiset olosuhteet ovat heikentyneet ja inflaatio on kiihtynyt
       ohjelmaan sisältyvien ennusteiden laatimisen jälkeen. Kauden 2010–2011
       kasvuoletukset ovat suurelta osin realistisia. Tarkistetussa ohjelmassa inflaation
       ennustetaan nousevan 3,0 prosenttiin vuonna 2008 ja hidastuvan sen jälkeen 1 ¾
       prosenttiin kaudella 2009–2011. Ohjelmassa esitetyt kauden 2008–2009
       inflaatioennusteet vaikuttavat melko alhaisilta, kun otetaan huomioon hyödykkeiden ja
       jalostettujen elintarvikkeiden hinnoissa viime kuukausina tapahtunut jyrkkä nousu.
       Myös työllisyyden kasvuennuste, joka on tarkistetun ohjelman mukaan noin
       1 prosentti vuodessa, vaikuttaa suhteellisen korkealta, sillä BKT:n kasvu jää alle
       potentiaalisen kasvun koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen palkkojen
       kasvua koskeva ennuste on vuoden 2008 osalta melko alhainen, mutta seuraavien
       vuosien ennusteet vaikuttavat puolestaan varsin korkeilta (3 ¼–3 ½ prosenttia)
       erityisesti verrattuna ennakoituun alhaiseen inflaatioasteeseen.
   (4) Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2007 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun
       tavoitteeksi oli edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu 0,3 prosentin
       ylijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 ennakoitua huonompi toteutuma johtui
       menojen suunniteltua suuremmasta kasvusta, jonka kattamiseen odotettua paremmasta
       vuoden 2006 toteutumasta seurannut pieni positiivinen perusvaikutus ja yllättävä
       tulojen kasvu eivät riittäneet. Suunniteltua suuremmat menot johtuivat ennen kaikkea
       palvelusetelijärjestelmään osallistuneille yrityksille maksettujen tukien selvästi
       suuremmasta määrästä ja kertaluonteisten toimenpiteiden odotettua vähäisemmästä
       vaikutuksesta. Yllättävät tulot olivat pääosin seurausta odotettua suuremmista
       sosiaaliturvamaksuista. Tulot kasvoivat, vaikka useita suunniteltuja kertaluonteisia
       toimenpiteitä, joilla tuloja oli tarkoitus kasvattaa, jätettiin toteuttamatta. Talousarvion
       toteutus ei siis vuonna 2007 täysin noudattanut neuvoston 27 päivänä maaliskuuta
       2007 edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta annetussa lausunnossa10 esitettyä
       kehotusta eikä euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan
       suuntaviivoja, sillä odottamattomat lisätulot käytettiin budjetoitua suurempaan
       menojen kasvuun.
   (5) Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena
       on varmistaa yhä korkean velkasuhteen (lähes 85 prosenttia suhteessa BKT:hen
       vuonna 2007) jatkuva supistuminen, niin että se on enää noin 71 prosenttia suhteessa
       BKT:hen vuonna 2011. Tähän päästään kasvattamalla julkisen talouden ylijäämä
       vuoteen 2011 mennessä asteittain 1 prosenttiin, kun lähtötilanteena on vuoden 2008
       budjettitasapaino. Perusylijäämän, joka on supistunut vuodesta 2001 vuoteen 2007
       saakka (7,0 prosentista 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen) velan vähentymisen myötä,
       odotetaan nousevan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011.
       Odotettua huonomman vuoden 2007 toteutuman seurauksena julkisen talouden
       tavoitteet (sekä nimelliset että rakenteelliset) ovat edellistä tarkistettua ohjelmaa
       vaatimattomammat koko ohjelmakauden ajan. Yhteisesti sovittujen menetelmien
       mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vahvistuvan ¼ prosentin
       alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 lähes 1 ½ prosentin ylijäämään suhteessa
   9
       Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja
       komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä
       kertomuksesta.
   10
       EUVL C 89, 24.4.2007, s. 2.
FI                                               7                                                 FI
 ---pagebreak---        BKT:hen vuonna 2011. Keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,5 prosentin rakenteellinen
       ylijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu ylijäämä ilman kertaluonteisia ja
       muita väliaikaisia toimenpiteitä) – saavuttaminen on lykkääntynyt vuodella
       vuoteen 2009 verrattuna edellisen tarkistetun vakausohjelman suunnitelmiin.
       Sopeutustoimet kohdistuvat sekä meno- että tulopuoleen. Menoja aiotaan vähentää
       nimellisesti 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pääasiassa velkasuhteen
       ennustetusta supistumisesta seuraavan korkomenojen laskun avulla. Tulot kasvavat
       0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen veropohjan ennustetun kasvun myötä. Ohjelmassa ei
       edellisestä tarkistetusta ohjelmasta poiketen enää aiota käyttää kertaluonteisia
       toimenpiteitä vuoden 2008 jälkeen.
   (6) Julkisen talouden toteutumat saattavat olla ohjelmassa ennakoitua huonompia.
       Ensimmäinen syy on se, että makrotaloudellinen ympäristö saattaa olla tarkistetussa
       ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisampi etenkin vuosina 2008 ja 2009. Verotulot on
       saatettu arvioida yläkanttiin erityisesti työllisyyden, palkkojen ja kulutuksen kasvua
       koskevien suotuisten oletusten perusteella. Myös ennustettu kokonaisverojousto
       vaikuttaa korkeanpuoleiselta vuonna 2008. Ohjelmaan ei sisälly perusmenoihin
       kohdistuvia toimenpiteitä, jotka kuitenkin vaikuttaisivat tarpeellisilta kaavaillun
       sopeutuksen toteuttamiseksi väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten kasvaessa
       ja palkkojen noustessa ennusteen mukaan suhteellisen paljon. Lisäksi sopeutustoimet
       ovat korkomenojen supistusta lukuun ottamatta voimakkaasti tulopainotteisia, mikä
       saattaa heikentää sopeutuksen kestävyyttä. Mainittakoon myös, että vaikka talousarvio
       onkin ollut yleisesti ottaen tasapainoinen viime vuosien aikana, tavoitteena olevien
       budjettiylijäämien saavuttaminen on lykkääntynyt. Vaikka makrotaloudelliset
       olosuhteet olivat hyvät vuonna 2007, julkisen talouden tavoitetta ei saavutettu, sillä
       toimivaltaista hallitusta ei onnistuttu perustamaan kesäkuussa pidettyjen liittovaltion
       vaalien jälkeen. Lisätoimet näyttävät tarpeellisilta tavoitteen saavuttamiseksi
       vuonna 2008. Kun otetaan huomioon makrotalouden näkymiin ja edellä mainittuihin
       julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit, velkasuhde todennäköisesti kehittyy
       jonkin verran ohjelmassa ennustettua epäedullisemmin, vaikka velka väheneekin
       edelleen selvästi.
   (7) Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty
       finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen
       saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä
       varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden
       alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden
       normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa kaavailtua
       vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen
       saavuttamiseksi, pitäisi kiristää vuonna 2008 toteuttamalla talousarvion seurannan
       yhteydessä rakenteellisia lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan budjettitasapainon
       saavuttaminen. Vuonna 2009 sitä pitäisi tukea erityisesti menopuolen toimenpitein,
       jotta vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen 0,5 prosentin ohjeellinen parannus
       suhteessa BKT:hen toteutuisi ja jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin
       suunnitellusti. Neuvosto huomauttaa myös, että julkisen talouden vuoden 2008
       suunnitelmat eivät ole täysin euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien
       finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset. Vaikka velkasuhde saattaakin laskea
       ohjelmassa kaavailtua vähemmän, se näyttää silti supistuvan ohjelmakauden aikana
       riittävästi kohti viitearvoa.
FI                                              8                                              FI
 ---pagebreak---    (8)     Belgian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön
           ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat suuremmat
           kuin 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen
           suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Todellinen
           eläkeikä on Belgiassa yksi EU:n alhaisimmista, ja sen nostaminen on
           eläkejärjestelmään useita uudistuksia tuoneen ns. sukupolvien välisen
           solidaarisuussopimuksen tavoitteena. Se on askel oikeaan suuntaan, mutta kansalliset
           ennusteet osoittavat, ettei uudistus pienennä kestävyyskuiluja. Ohjelmassa arvioitu
           vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on hieman edellisen ohjelman
           lähtöasetelmaa heikompi, mutta lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön
           ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Se ei
           kuitenkaan täysin riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien
           säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä, velkasuhteen saaminen perustamissopimuksen
           mukaisen viitearvon alapuolelle ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa
           kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan
           julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.
   (9)     Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen
           uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa.
           Belgian talouden suurimmaksi haasteeksi nimetään kummassakin kertomuksessa
           julkisen talouden kestävyyden takaaminen väestön ikääntyessä. Vakausohjelma ei
           kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman
           täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin
           finanssipoliittiseen strategiaan, eikä se myöskään sisällä järjestelmällisiä tietoja
           kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltujen tärkeimpien uudistusten suorista
           julkisen talouden kustannuksista/säästöistä. Toisaalta vaikuttaa siltä, että ohjelman
           julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon kansallisen
           uudistusohjelman pohjalta jo toteutettujen toimien vaikutukset julkiseen talouteen.
   (10)    Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian
           yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan
           laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.
   (11)    Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä
           tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja
           vapaaehtoisia tietoja11.
   Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa kaavaillaan velkasuhteen ripeän
   supistamisen jatkamista samaan tapaan kuin vuosina 1993–2007, jolloin velkasuhde putosi
   huimaa vauhtia 85 prosenttiin, keräämällä vähittäin ylijäämiä julkisen talouden
   rahoitusasemassa vuonna 2007 tapahtuneen notkahduksen jälkeen. Julkisen talouden
   vakauttaminen perustuu pääasiassa korkomenojen pienentymiseen ja verotulojen kasvuun.
   Perusmenoihin kohdistuvat toimet ovat vähäisiä. Julkisen talouden tavoitteiden
   saavuttamiseen liittyy riskejä, joita aiheuttavat erityisesti suhteellisen positiiviset
   makrotaloudelliset taustaoletukset sekä se, että ohjelmassa ei määritellä toimenpiteitä, joita
   tavoitteiden saavuttaminen kuitenkin mitä ilmeisimmin edellyttäisi. Sopeutus kohti
   keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vuonna 2008 vaikuta riittävältä, ja on epätodennäköistä, että
   11
           Erityisesti tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista puuttuvat.
FI                                                          9                                        FI
 ---pagebreak---    keskipitkän aikavälin        tavoite   saavutettaisiin suunnitellusti  vuonna 2009     ilman
   lisätoimenpiteitä.
   Belgiaa kehotetaan edellä esitetyn arvion ja euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien
   finanssipolitiikan suuntaviivojen perusteella:
   i)       varmistamaan, että budjettitasapaino saavutetaan vuonna 2008 ja että keskipitkän
            aikavälin tavoitteeseen päästään vuonna 2009, toteuttamalla rakenteellinen sopeutus,
            jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka edellyttää muun muassa
            rakenteellisten lisätoimenpiteiden täytäntöönpanoa etenkin menopuolella;
   ii)      jatkamaan, kun otetaan huomioon edelleen korkea velka-aste ja väestön
            ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu, julkisen talouden pitkän
            aikavälin kestävyyden turvaamista keräämällä suuria rakenteellisia perusylijäämiä ja
            toteuttamalla uudistuksia, joilla nostetaan työllisyysastetta ja vauhditetaan
            potentiaalista kasvua sekä vähennetään ikääntymisestä talousarviolle aiheutuvia
            kustannuksia.
FI                                                10                                             FI
 ---pagebreak---             Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu
                                                     2006       2007       2008       2009             2010              2011
                            VO huhtikuu 2008          2,8        2,7         1,9        2,0             2,0               2,0
        BKT:n määrä
                            KOM huhtikuu 2008         2,8        2,7         1,7        1,5       tieto puuttuu     tieto puuttuu
         (% muutos)
                             VO joulukuu 2006         2,7        2,2         2,1        2,2             2,2         tieto puuttuu
                            VO huhtikuu 2008          2,3        1,8         3,0        1,7             1,8               1,8
      YKHI-inflaatio
                            KOM huhtikuu 2008         2,3        1,8         3,6        2,3       tieto puuttuu     tieto puuttuu
             (%)
                             VO joulukuu 2006         2,4        1,9         1,8        1,8             1,9         tieto puuttuu
      Tuotantokuilu1        VO huhtikuu 2008          0,1        0,3        -0,1       -0,4            -0,5              -0,8
        (% suhteessa       KOM huhtikuu 20082         0,1        0,3        -0,3       -1,0       tieto puuttuu     tieto puuttuu
      potentiaaliseen
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         -0,3       -0,4       -0,4       -0,4            -0,3         tieto puuttuu
     Nettoluotonanto/-                               tieto      tieto      tieto      tieto
      otto verrattuna       VO huhtikuu 2008         puut-      puut-      puut-      puut-      tieto puuttuu     tieto puuttuu
   muuhun maailmaan                                   tuu        tuu         tuu        tuu
        (% suhteessa        KOM huhtikuu 2008         3,4        3,2         2,6        2,4       tieto puuttuu     tieto puuttuu
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         2,0        2,0         2,2        2,4             2,7         tieto puuttuu
     Julkisen talouden      VO huhtikuu 2008          0,3        -0,2        0,0        0,3             0,7               1,0
       rahoitusasema        KOM huhtikuu 2008         0,3        -0,2       -0,4       -0,6       tieto puuttuu     tieto puuttuu
        (% suhteessa
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         0,0        0,3         0,5        0,7             0,9         tieto puuttuu
         Perusjäämä         VO huhtikuu 2008          4,3        3,7         3,7        3,8             4,1               4,3
        (% suhteessa        KOM huhtikuu 2008         4,3        3,7         3,3        2,9       tieto puuttuu     tieto puuttuu
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         4,1        4,2         4,1        4,1             4,2         tieto puuttuu
    Suhdannetasoitettu      VO huhtikuu 2008          0,3        -0,4        0,0        0,5             1,0               1,4
      rahoitusasema1        KOM huhtikuu 2008         0,3        -0,3       -0,2       -0,1       tieto puuttuu     tieto puuttuu
        (% suhteessa
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         0,2        0,5         0,7        0,9             1,1         tieto puuttuu
      Rakenteellinen        VO huhtikuu 2008          -0,4       -0,3        0,0        0,5             1,0               1,4
      rahoitusasema3        KOM huhtikuu 2008         -0,6       -0,3       -0,2       -0,1       tieto puuttuu     tieto puuttuu
        (% suhteessa                                                        tieto      tieto
          BKT:hen)           VO joulukuu 20064        -0,4       0,1                              tieto puuttuu     tieto puuttuu
                                                                          puuttuu    puuttuu
          Julkinen          VO huhtikuu 2008          88,2       84,9       81,5       78,1            74,7              71,1
         bruttovelka
                            KOM huhtikuu 2008         88,2       84,9       81,9       79,9       tieto puuttuu     tieto puuttuu
        (% suhteessa
          BKT:hen)           VO joulukuu 2006         87,7       83,9       80,4       76,6            72,6         tieto puuttuu
      Huom.:
      1
        Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet
   uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.
      2
        Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,5 % vuosina 2006 ja 2007 ja 2,2 % vuosina 2008 ja
   2009.
      3
        Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet supistavat viimeisimmän ohjelman mukaan alijäämää 0,7 % suhteessa
   BKT:hen vuonna 2006 ja kasvattavat alijäämää 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään
   talousennusteen mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet supistavat alijäämää 0,9 % suhteessa BKT:hen
   vuonna 2006 ja kasvattavat alijäämää 0,1 % vuonna 2007.
      4
        Joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa ei toimitettu tietoja kertaluonteisten toimenpiteiden käytöstä vuosina
   2008–2010.
      Lähde:
      Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat.
FI                                                               11                                                               FI


title: Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto_x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovenian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta_x000b__x000b_sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovenian vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4
kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5
artiklan 2 kohdan,
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16
päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) N:o 1176/2011[2]
ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta
2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja
kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään
kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission
ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä
muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan
yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29
päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti
täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden
saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013
suosituksen Slovenian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon
Slovenian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2012–2016. Komissio antoi 15
päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[5] mukaisen lausunnon
Slovenian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014[6].
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[7],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[8],
jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta
2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun
vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä,
kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit
luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Sloveniaa koskevan
perusteellisen tarkastelun[9]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Slovenian
makrotaloudessa on edelleen liiallisia epätasapainotiloja, jotka edellyttävät
seurantaa ja tiukkojen politiikkatoimien jatkamista. Vaikka epätasapaino on
vähentynyt vuoden 2013 aikana makrotalouden sopeutuksen ja politiikkatoimien
ansiosta, tarvittava korjausliike on niin suuri, että merkittäviä riskejä on
edelleen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä talouden rakenteesta aiheutuviin
riskeihin. Tälle rakenteelle on tyypillistä yritysjohdon heikko valvonta,
valtion pitkälle menevä osallistuminen talouselämään, kustannuskilpailukyvyn
heikkeneminen, yritysten ylivelkaantuminen ja julkisen velan kasvu. Vaikka
pankkien taseiden tervehdyttämisessä on tapahtunut merkittävää edistystä, on edelleen
toteutettava määrätietoisia toimia, jotta pankkisektorin kattava strategia,
johon kuuluvat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja
tehostettu valvonta, voidaan toteuttaa täysimääräisesti.
(8)
Slovenia toimitti vuoden 2014 kansallisen
uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa
24 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden
keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(9)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen
talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2015
mennessä ja päästä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuoteen 2017 mennessä.
Ohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite eli
tasapainoinen talousarvio, mikä vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
Uudelleenlasketun julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman ei kuitenkaan
odoteta saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitetta vuoteen 2017 mennessä.
Ohjelmassa suunnitellaan, että julkisen talouden alijäämä supistetaan alle 3
prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa liiallisia alijäämiä
koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaista tavoitetta. Ohjelmassa
kaavaillaan alijäämän supistuvan tasaisesti vuoden 2015 jälkeen, kunnes vuonna
2018 päästään julkisen talouden ylijäämään, joka on 0,3 prosenttia suhteessa
BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että julkinen velka on ylimmillään 81,1
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ennen supistumistaan 76 prosenttiin
vuonna 2016. Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia on kaiken kaikkiaan
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Julkisen talouden
kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario, jonka on laatinut
riippumaton elin (makrotalouden analysointi- ja kehittämislaitos), on
varovainen. Slovenialle esitettiin 5 päivänä maaliskuuta 2014 erillinen
komission suositus. Vakausohjelmassa yksilöidään lisätoimenpiteitä, jotka
auttavat kaventamaan eroa edellytettyihin julkisen talouden toimiin nähden.
Tämän perusteella vakausohjelman katsotaan vastaavan osittain komission
erillistä suositusta. Talouskehityksen heikkenemisen riski on kuitenkin
edelleen olemassa, sillä ohjelman mukaisia toimenpiteitä ei ole määritetty
riittävän yksityiskohtaisesti ja monet toimenpiteistä ovat vielä toteuttamatta.
Vuonna 2013 Sloveniassa toteutetusta omaisuuserien laadun tarkastelusta ja
stressitestistä seuraavat mahdolliset uudet pankkien pääomitustarpeet
lisäisivät alijäämää ja heikentäisivät velkasuhdetta. Velkataakkaa puolestaan
keventäisivät valtion omistamien yhteisöjen tai pankkien onnistuneesta
yksityistämisestä saatavat tulot, joita ei ole sisällytetty ohjelman
ennusteisiin. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden
vakauttamistoimet jäävät vuosina 2013 ja 2014 tavoitteesta 1,4 prosenttia
suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan (korjatun) rakenteellisen rahoitusaseman
muutosta, ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan liiallista
alijäämää koskevan menettelyn suosituksen aikaan tarpeelliseksi katsottujen
toimenpiteiden mukaista määrää. Ohjelmassa ennustetaan, että alijäämä vastaa
vuonna 2015 liiallista alijäämää koskevan menettelyn suositusta, mutta komission
kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennustetaan olevan 3,1 prosenttia
suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission talousennusteen mukaan julkisen talouden
vakauttamistoimien odotetaan jäävän jonkin verran neuvoston vuodeksi 2015
suosittelemasta tasosta mitattuna niin rakenteellisen alijäämän (korjattuna)
muutoksena kuin toteuttavien päätösperäisten toimenpiteiden vaikutuksena.
Neuvosto katsoo vakausohjelman arvioinnin ja komission ennusteen perusteella
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vuonna 2014 ja sen jälkeen on
toteutettava lisää toimia, jotta voidaan varmistaa liiallista alijäämää
koskevassa menettelyssä annetun suosituksen täysimääräinen noudattaminen, myös
edellytetyt rakenteelliset toimet.
(10)
Slovenian parlamentti hyväksyi finanssipoliittisten
sääntöjen osalta vuonna 2013 perustuslaillisen perustan julkisen talouden
rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevalle säännölle. Tarvittava
täytäntöönpanolainsäädäntö, eli finanssipoliittisia sääntöjä koskeva laki, joka
oli määrä antaa marraskuuhun 2013 mennessä, on kuitenkin vielä antamatta.
Tarvittava oikeusperusta on vahvistettava erityisesti siksi, että voidaan
määrittää toimivan finanssipoliittisen neuvoston rooli, tehtävät ja
riippumattomuus. Jos kaikkiin talousarviovarojen käyttäjiin kohdistuva, keskeistä
terveydenhuollon menoluokkaa koskeva kattava menojen tarkastelu saatetaan
nopeasti päätökseen, voitaisiin kartoittaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen
julkisen talouden vakauttamiseksi, ja vaihtoehdot tuloksellisuuden ja
kustannustehokkuuden parantamiseksi.
(11)
Vuonna 2013 Slovenialle suositettiin, että se
vahvistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä ja lisää
pitkäaikaishoidon tuloksellisuutta, kustannustehokkuutta ja laatua. Slovenia on
edistynyt vain vähän tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetuissa
toimenpiteissä. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen arviointi saatiin valmiiksi
huhtikuussa 2014, ja ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä. Vaikka osa julkisen
talouden säästöistä on toteutunut, eläkkeiden taso ei ole muuttunut.
Slovenialla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suuria julkisen talouden
kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa Slovenian
väestönkehitykseen perustuvasta ikäsidonnaisten menojen kasvusta. Tämän vuoksi
eläke- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiä on uudistettava keskipitkällä
aikavälillä, jotta kokonaismenoja voidaan vakauttaa keskipitkällä ja pitkällä
aikavälillä ja varmistaa samalla eläkkeiden riittävyys sekä pitkäaikaishoidon
saatavuus. Viranomaiset suunnittelevat laativansa kattavaa eläkeuudistusta koskevan
ehdotuksen. Pitkäaikaishoidon uudistusta koskeva alustava hahmotelma
hyväksyttiin vuoden 2013 lopussa, ja siihen liittyvä lainsäädäntö on tarkoitus
antaa vuoden 2014 loppuun mennessä. Riskinä on kuitenkin, että uudistus ei
pääse etenemään meneillään olevan sairausvakuutusjärjestelmän
uudelleenjärjestelyn viivästysten vuoksi.
(12)
Työmarkkinoiden tilanne on heikentynyt. Vuonna 2013
työttömyysaste oli 10,3 prosenttia ja nuorisotyöttömyys kohosi 21,6
prosenttiin. Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus
kasvoi 2,1 prosenttiyksikköä vuosien 2011 ja 2013 välisenä aikana. Vuonna 2013
hyväksytyn työmarkkinauudistuksen arviointi osoittaa, että vakituisten ja
määräaikaisten työsopimusten välinen segmentoituminen on vähenemässä, mutta
muiden väliaikaisten työsopimustyyppien käyttö lisääntynyt. Ikääntyneiden ja
nuorten palkkaamiseen myönnettävien kannustimien vaikutukset eivät ole vielä
selkeät. Työmarkkinoiden segmentoitumiseen puututaan myös sääntelemällä
paremmin opiskelijoiden työntekoa. Uuden lain säätämisprosessi on vielä kesken,
ja edelleen on epävarmaa, korjataanko sillä riittävällä tavalla aikaisempien
sääntöjen puutteet. Hallitus on edistynyt vain vähän viimevuotisen,
vähimmäispalkkaa koskevan suosituksen noudattamisessa. Vähimmäispalkkaan
tehdään edelleen ainoastaan inflaatiokehitykseen perustuvia indeksikorjauksia,
vaikka vähimmäispalkkalain perusteella korjauksissa voitaisiin ottaa huomioon
myös muita taloudellisia kriteerejä. Tuloksellisten räätälöityjen aktiivisten
työmarkkinatoimenpiteiden kehittämisessä ja työntekijöiden ammattitaidon ja
työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden parantamisessa on edistytty vain vähän.
(13)
Hallitus on edistynyt merkittävästi niiden
suositusten noudattamisesta, jotka liittyvät pankkialan vakauteen. Se on toteuttanut
uskottavan omaisuuserien laadun tarkastelun ja stressitestin, nopeita
pääomitusjärjestelyjä ja siirtänyt järjestämättömät luotot pankkien
varainhoitoyhtiölle. Työtä kuitenkin riittää vielä paljon, ja on toteutettava
määrätietoisia toimia pankkisektorin kattavan strategian viimeistelemiseksi ja
panemiseksi täytäntöön joulukuussa 2013 esitetyllä tavalla. Strategian
osa-alueita ovat pankkisektorin uudelleenjärjestely, yksityistäminen ja
tehostettu valvonta. Pankkien järjestämättömien luottojen määrä on edelleen
suuri. Sen vuoksi on tärkeää, että pankit kehittävät sisäisiä valmiuksiaan
järjestämättömien luottojen hoitamiseen, myös vahvistamalla sisäisiä
omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä, jotta voidaan nopeuttaa
järjestämättömien luottojen käsittelyä, maksimoidaan samalla
takaisinperintäarvo ja säilytetään elinkelpoinen liiketoiminta. Uusien
järjestämättömien luottojen mahdolliset siirrot pankkien varainhoitoyhtiölle on
suunniteltava huolellisesti, jotta voidaan edistää yritysluottojen nopeaa ja
tehokasta uudelleenjärjestelyä erityisesti monimutkaisten toisiinsa sidoksissa
olevien konserniluottojen tapauksessa. Slovenian odotetaan laativan pankkien
varainhoitoyhtiölle kattava hallinto- ja liiketoimintasuunnitelma, jossa
määritellään sen lunastustavoitteet. Omaisuuserien laadun tarkastelusta ja
stressitestistä saatujen kokemusten perusteella on tarpeen toteuttaa uusia
ratkaisevia toimenpiteitä kaikkien pankkien ja erityisesti edelleen valtion
omistuksessa olevien pankkien hallinnoinnin ja valvonnan parantamiseksi. On
kehitettävä niiden riskienhallintaa ja luotonantoprosesseja sekä parannettava
tietojen laatua ja saatavuutta, jotta voidaan vähentää järjestämättömien
luottojen määrää ja hillitä tulevia riskejä.
(14)
Hallitus on edistynyt vain vähän valtionyhtiöiden
hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien suositusten noudattamisessa.
Valtionyhtiöt tuottavat kuudesosan koko arvonlisästä ja muodostavat
monimutkaisen ristiinomistuksia sisältävän verkoston, joka koostuu kotimaisista
pankeista, vakuutuskonserneista ja finanssisektorin ulkopuolisista yrityksistä.
Valtion vaikutusvallan taso aiheuttaa merkittäviä riskejä julkiselle taloudelle
sekä suoraan että välillisesti takauksiin liittyvien vastuiden muodossa.
Valtionyhtiöiden johdonmukainen hallinnointistrategia yhdessä niiden parannetun
hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kanssa loisi suotuisamman ympäristön
suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiselle maahan. Vaikka ensimmäiset
askeleet otettiin laatimalla toukokuussa 2013 alustava luettelo 15 yrityksestä,
jotka on tarkoitus yksityistää nopeutetussa aikataulussa, edistyminen on
toistaiseksi ollut vaihtelevaa ja riski siitä, että määräaikoja ei pystytä
noudattamaan, on merkittävä. Huhtikuussa 2014 annettiin viivästyneesti uutta
lainsäädäntöä, jolla tuetaan Slovenian valtion holdingyhtiötä, jonka tehtävänä
on vakauttaa valtion omistajuuden hallinnointia. Kattavaa strategiaa ja ydinliiketoimintaan
kuuluvien ja kuulumattomien omaisuuserien, myös yksityistettäviksi
suunniteltujen, täsmällistä luokittelua odotetaan. Slovenian on määritettävä ja
toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan
uudelleenjärjestelyprosessin eteneminen ja sen päämäärien saavuttaminen, muun
muassa maksimoimalla takaisinperintäarvo luotonantajille ja laatimalla luettelo
kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista, jotta ne saadaan hoidettua
nopeasti.
(15)
Maksukyvyttömyysmenettelyjä sääntelevää kehystä
muutettiin vuonna 2013, jotta voitaisiin helpottaa järjestämättömien luottojen
oikea-aikaista käsittelyä, mutta uutta kehystä ei ole juurikaan testattu. Suuri
velkaantuneisuus ja rahoitusvaikeudet ovat rajoittaneet yrityssektorin
valmiuksia investoida uusiin hankkeisiin. Kiireellisesti tarvittava
yrityssektorin rahoituksen ja toiminnan uudelleenjärjestely ei ole vielä
käynnistynyt laajassa mittakaavassa. Pankkijärjestelmän eri luottoriskeistä on
saatava kokonaiskuva, jotta voidaan nopeuttaa järjestämättömien luottojen
käsittelyä ja helpottaa uudelleenjärjestelyneuvotteluja erityisesti
monimutkaisten toisiinsa sidoksissa olevien konserniluottojen tapauksessa.
Kaikkien sidosryhmien kokeneista edustajista koostuva keskitetty työryhmä voisi
tukea ja vauhdittaa tätä prosessia. Useiden meneillään olevien kiireellisten
tapausten nopea ja tehokas loppuunsaattaminen pankkien varainhoitoyhtiön
johdolla on sitä ennen olennaisen tärkeää.
(16)
Slovenian suorien ulkomaisten sijoitusten määrä on potentiaalistaan
huolimatta EU:n alhaisimpia (34,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun
EU:n keskiarvo vuonna 2012 oli 47,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vaikka
yksityistäminen ja yritysten uudelleenjärjestely tarjoavat monia uusia
mahdollisuuksia yksityissijoittajille, on näyttöä siitä, että riittämättömästi
kehittynyt liiketoimintaympäristö ja -kulttuuri estävät Sloveniaa hyödyntämästä
sitä täysimääräisesti. Vuonna 2012 käynnistettiin säänneltyjä ammatteja
koskevan sääntelyn purkamisprosessi, ja säänneltyjen ammattien lukumäärä on
tähän mennessä laskenut 323 ammatista 262:teen. Säänneltyjä ammatteja
koskevan sääntelyn purkaminen edelleen edistäisi kotimaisten ja ulkomaisten
palveluntarjoajien määrän kasvua ja näin kilpailukyvyn paranemista.
Liiketoimintaympäristön ja yritystoiminnan kehittämiseen tähtäävien
toimenpiteiden johdonmukaisuutta voidaan lisätä. Euroopan investointi- ja rakennerahastojen
kauden 2014–2020 tuleva älykäs erikoistumisstrategia tarjoaakin tilaisuuden
keskittyä avaintoimiin, kuten kaupallistettavissa olevien innovatiivisten
tuotteiden kehittämiseen.
(17)
Slovenia on aloittanut julkisen sektorin kattavaa
uudistusta koskevien ehdotusten valmistelun (ehdotukset on tarkoitus hyväksyä
tammikuussa 2015). Slovenian on tässä yhteydessä palautettava julkishallinnon
toiminnan laadukkuus ja uskottavuus. Slovenia on edistynyt jonkin verran
tuomioistuinlaitoksen laadun parantamisessa ja supistanut vireillä olevien
asioiden määrää. Kauppa- ja siviilioikeudellisten asioiden hallinnoinnin
uudistus on parantanut tuomioistuinjärjestelmän toimintaa. Viimeaikainen
myönteinen kehitys siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa on jatkunut.
(18)
Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson
puitteissa kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta. Se on arvioinut
vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain
niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen
ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.
(19)
Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän
arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[10]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
(20)
Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman
ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin
perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.
(21)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän
analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö
on euro. Myös Slovenian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa
vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:
1.           vahvistaa
julkisen talouden strategiaa riittävästi täsmennetyin rakenteellisin
toimenpitein vuonna 2014 ja sen jälkeen, jotta varmistetaan liiallisen
alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla vuoteen 2015 mennessä toteuttamalla
liiallista alijäämään koskevassa menettelyssä annetussa neuvoston suosituksessa
täsmennetty rakenteellinen sopeutus; julkisen talouden epätasapanotilojen
kestävä korjaaminen edellyttää kunnianhimoisten rakenneuudistusten uskottavaa
toteuttamista, jotta voidaan lisätä sopeutuskapasiteettia, vauhditta kasvua ja
parantaa työllisyyttä; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen
rakenteellista sopeutusta, joka on vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia
suhteessa BKT:hen ja suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa tätä enemmän, tai
varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta julkisen talouden korkea
velkasuhde saadaan kestävälle lasku-uralle; lisää finanssipolitiikan
uskottavuutta, saattaa päätökseen julkisen talouden
rakenteellista rahoitusasemaa / ylijäämää koskevan säännön hyväksymisprosessin,
tekee keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehyksestä sitovan, laaja-alaisen
ja läpinäkyvän ja vahvistaa tarvittavan oikeusperustan toimivalle
finanssipoliittisen neuvostolle määrittelemällä sen tehtävät
talousarviomenettelyssä, ja ottamalla mahdollisimman pian käyttöön selkeät
menettelyt talousarvion toteutuksen valvomiseksi; käynnistää vuoteen 2014
mennessä terveydenhuoltomenojen kattavan tarkastelun, joka kattaa keskus- ja
paikallishallinnon tasot, talousarviovarojen suorat ja välilliset käyttäjät
sekä kunnalliset yleishyödyllisten ja muiden palvelujen tarjoajat, jotta
julkisen talouden menoissa voidaan säästää vuonna 2015 ja sen jälkeen;
2.           sopii julkisen kuulemisen
tulosten perusteella toimenpiteistä, joilla eläkejärjestelmän kestävyys vuoden 2020
jälkeen varmistetaan; näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä
avainparametrien mukauttaminen, kuten lakisääteisen eläkeiän sitominen
elinajanodotteen kehitykseen ja eläkejärjestelmän toiseen pilariin tehtäviin
yksityisiin maksuosuuksiin kannustaminen; hillitsee ikäsidonnaisia
pitkäaikaishoidon menoja kohdistamalla etuudet niitä eniten tarvitseviin ja
siirtämällä painopiste laitoshoidosta kotihoitoon;
3.           kehittää vuoden 2014 loppuun mennessä
työmarkkinaosapuolia kuultuaan ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti
laaja-alaisen työmarkkinasopimuksen, jolla varmistetaan, että palkkakehitys,
myös vähimmäispalkka, tukee kilpailukykyä, kotimaista kysyntää ja työpaikkojen
luomista; määrittää uudelleen vähimmäispalkan muodostumisen ja tarkistaa sen
indeksikorjausjärjestelmää; toteuttaa toimenpiteitä segmentoitumisen
vähentämiseksi edelleen, erityisesti tehostamalla kannustimia nuorten ja
ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen ja edistämällä siviilioikeudellisten
sopimusten käyttöä; antaa opiskelijoiden työntekoa koskevan lain; asettaa
etusijalle työvoimapalveluiden käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten tavoittamisen
varmistamalla riittävät julkisten työvoimapalvelujen valmiudet; parantaa matalan
osaamistason työntekijöiden ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyttä,
mukauttaa työskentely-ympäristöä edistämään pidempiä työuria ja keskittää voimavaroja
räätälöityihin aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja parantaa
niiden tuloksellisuutta; parantaa työntekijöiden ammattitaidon ja
työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta lisäämällä keskeisten ammatillisten
koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta ja kehittämällä edelleen
yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa työmarkkinoiden tarpeiden
arvioinnissa;
4.           saattaa loppuun NKBM-pankin
yksityistämisen vuonna 2014 suunnitelmien mukaisesti, valmistelee
Abanka-pankkia yksityistettäväksi vuonna 2015, jatkaa valtiontukea saavien
pankkien uudelleenjärjestelysuunnitelmien nopeaa toteuttamista ja pankkialan
tarvittavaa vakautusta; hyödyntää omaisuuserien laadun tarkastelun ja
stressitestin tuloksia viimeistelläkseen elokuussa 2014 kattavan
toimintaohjelman, johon sisältyy erityistoimenpiteitä hallinnoinnin,
riskienhallinnan, luontoantoprosessin sekä tietojen laadun ja saatavuuden
parantamiseksi; parantaa pankkien valmiuksia selvittää järjestämättömät luotot vahvistamalla
sisäisiä omaisuudenhoito- ja uudelleenjärjestely-yksiköitä; selventää pankkien
varainhoitoyhtiön toimeksiantoa julkaisemalla syyskuuhun 2014 mennessä kattavan
hallinto- ja liiketoimintasuunnitelman, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti
sen roolia omaisuuseriensä uudelleenjärjestelyssä, lunastustavoitteita,
talousarvioita, omaisuudenhoitosuunnitelmia ja odotettuja tuottoja ja
varmistetaan samalla riittävät resurssit;
5.           jatkaa vuonna 2013
ilmoitettuja yksityistämisiä aikataulun mukaisesti; laatii Slovenian valtion
holdingyhtiötä koskevan strategian, johon sisältyy omaisuuserien selkeä
luokittelu, vuonna 2014 annetun Slovenian valtion holdingyhtiötä koskevan lain
aikataulun ja määritelmien mukaisesti; sitoutuu marraskuuhun 2014 mennessä
lyhyen aikavälin (yhdestä kahteen vuotta) divestointisuunnitelmaan määrättyjen
hyvin kohdennettujen omaisuuserien osalta ja selkeää aikataulua noudattaen;
saattaa holdingyhtiön täysin toimintakykyiseksi hoitamaan valtion omistukseen
jäänyttä omaisuutta ja divestoimaan omaisuudenhoitosäännösten mukaisesti
korvamerkityt omaisuuserät lakisääteisessä määräajassa; hyväksyy ja panee
täytäntöön syyskuuhun 2014 mennessä valtionyhtiöiden hallinnointi- ja
ohjausjärjestelmää koskevat säännökset, joilla varmistetaan niiden
ammattimainen, läpinäkyvä ja riippumaton johtaminen;
6.           viimeistelee vuoden 2014
loppuun mennessä yritysten uudelleenjärjestelyä koskevan yleissuunnitelman,
joka sisältää selkeät painopisteet ja tuloksellisen täytäntöönpanoprosessin;
perustaa yritysten uudelleenjärjestelyä käsittelevän keskitetyn työryhmän
seuraamaan ja koordinoimaan koko uudelleenjärjestelyprosessia, tarjoamaan
tarvittavaa asiantuntemusta, ohjeistusta ja neuvontaa ja edistämään kaikkien
asianomaisten sidosryhmien välistä neuvotteluprosessia; laatii luettelon
kiireellisimmistä uudelleenjärjestelytapauksista ja maksimoi
takaisinperintäarvon luotonantajille; edistää uudelleenjärjestelyprosessiin
osallistuvien sidosryhmien käytettävissä olevien oikeudellisten mekanismien ja
kansainvälisten parhaiden käytäntöjen hyödyntämistä; arvioi viimeaikaisia
maksukyvyttömyyslainsäädännön muutoksia syyskuuhun 2014 mennessä, jotta se
olisi valmis ottamaan käyttöön tarvittavat lisätoimenpiteet; lyhentää edelleen
oikeudenkäyntien kestoa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltävissä siviili- ja
kauppaoikeudellisissa asioissa, mukaan lukien maksukyvyttömyyslainsäädännön
piiriin kuuluvat asiat, ja vähentää vireillä olevien asioiden, erityisesti
täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysasioiden, määrää;
7.           vähentää yritystoiminnan harjoittamisen
esteitä Sloveniassa talouden kehityksen kannalta keskeisillä aloilla, jotta
maasta tulisi houkuttelevampi kohde suorille ulkomaisille sijoituksille,
erityisesti nopeuttamalla säänneltyjen ammattien vapauttamista ja vähentämällä
hallinnollista rasitetta, myös sujuvoittamalla lupamenettelyjä; varmistaa
kilpailuviranomaisen riittävä taloudellinen riippumattomuus ja lisää sen
institutionaalista riippumattomuutta; yhdenmukaistaa painopisteitä ja varmistaa
johdonmukaisuuden vuoden 2011 tutkimus- ja innovaatiostrategian ja vuoden 2013
teollisuuspoliittisen strategian sekä tulevien älykkään erikoistumisstrategian ja
liikennestrategian välillä, jotta varmistetaan niiden nopea toteuttaminen ja
tulosten arviointi;
8.           toteuttaa korruption
torjumiseksi tehokkaita toimenpiteitä, joilla lisätään läpinäkyvyyttä ja
vastuullisuutta ja otetaan käyttöön ulkoiset tulosten arviointi- ja
laadunvalvontamenettelyt.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 425 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8010 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011 , euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta

text:
               23.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/15

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2011,
   euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta
   2011/C 217/05
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroryhmä kävi 20 päivänä kesäkuuta 2011 keskustelua euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta, tunnustaen, että euroryhmässä on tarpeen entisestään vahvistaa politiikan koordinointia ja euroa rahayksikkönään käyttäville jäsenvaltioille osoitettujen suositusten täytäntöönpanon seurantaa.

               (2)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020, joka perustuu talouspolitiikan koordinoinnin tehostamiseen ja keskittyy avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.

               (3)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014). Jäsenvaltioita ja soveltuvin osin EU:ta kehotettiin ottamaan suuntaviivat huomioon talouspolitiikassaan.

               (4)

               Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen, joka tarkoitti uuden talouden ohjauksen ja hallinnan jakson alkua EU:ssa ja ensimmäistä politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjaksoa, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti tarvetta asettaa etusijalle talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua edistävät toimet. Siinä kehotettiin kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (6)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa riittävän ajoissa, jotta ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (7)

               Euroalueen jäsenvaltiot toimittivat vuosia 2011–2014 koskevat vakausohjelmat sekä vuoden 2011 kansalliset uudistusohjelmat huhti- ja toukokuussa 2011. Näitä ohjelmia on arvioitu yhtä aikaa.

               (8)

               Euron käytön ensimmäinen vuosikymmen on yleisesti ottaen tuonut selkeästi esiin sen, että yhteisestä rahasta saadaan monia etuja. Maailmanlaajuinen talouskriisi johti kuitenkin vuonna 2009 talouden voimakkaaseen supistumiseen, jolloin euroalueen BKT laski vuoden 2006 tasoa alemmas. Vaikka BKT lähti uuteen kasvuun vuonna 2010, tuotanto on edelleen vuoden 2007 tason alapuolella. Tämän seurauksena työttömyys euroalueella, joka oli 7,6 prosenttia vuonna 2007, kasvoi 10,1 prosenttiin vuonna 2010. Euroalueen julkistaloudet heikkenivät, mikä johti valtionvelkariskien mittavaan uudelleenarviointiin joissakin euroalueen jäsenvaltioissa ja toi mukanaan makrotaloudelliseen vakauteen liittyviä riskejä. Kasvu on elpymässä jäsenvaltioissa eri tahtiin rakenteellisista ja suhdanne-eroista riippuen. Kriisi lievitti ennen kriisiä syntynyttä makrotalouden epätasapainoa. Jää kuitenkin nähtäväksi, onko muutos riittävä ja kestävä.

               (9)

               Euroalueen julkisen talouden rahoitusasemat ovat keskimäärin kohentuneet vuonna 2010. Komission keväällä tekemien ennusteiden mukaan, joissa oletettiin politiikan pysyvän muuttumattomana, niiden odotetaan jatkavan myönteistä kehitystä vuonna 2011. Julkinen velka kuitenkin kasvaa vuoteen 2012 saakka. Jos velan kasvua ei saada hillittyä lähivuosina, se saattaa vaarantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden, kun otetaan huomioon heikko kasvupotentiaali, johon yhdistyy epäsuotuisa väestönkehitys. Vuonna 2010 euroalueen alijäämä pieneni 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ja velkasuhde kasvoi 85,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuoden 2011 vakausohjelman tavoitteiden mukaan euroalueen alijäämä supistuu 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, ja velkasuhde alkaa uudestaan pienentyä; se on suurimmillaan vuonna 2012 mutta laskee takaisin alle 85 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tällainen julkisen talouden vakauttamiskehitys koko euroalueella olisi sovitun irtautumisstrategian mukainen ja vastaisi tarvetta palata kestävään julkiseen talouteen sekä vahvistaisi samalla elpymistä. Sen onnistumisen todennäköisyyttä parantavat suunnitelmat korostaa vakauttamisessa menojen vähentämistä suhteessa verojen korotuksiin. Tosiasiallisen täytäntöönpanon varmistamiseksi eräitä toimenpiteitä on kuitenkin vielä vahvistettava. Lisäksi useissa euroalueen jäsenvaltioissa on otettu viime aikoina käyttöön uusia finanssipoliittisia sääntöjä tai ilmoitettu sääntöjen tiukennuksista, mutta ne saattavat kuitenkin vaatia joissakin euroalueen jäsenvaltioissa lisätoimia, jotta niillä olisi todellista vaikutusta. Väestön ikääntyessä eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistukset eivät vielä riitä julkisen talouden kestävyyden varmistamiseen pitkällä aikavälillä.

               (10)

               EU:n toteuttamat toimet ovat parantaneet rahoitusjärjestelmän toimintaa ja vakautta. Rahoitusalan haasteina ovat useissa euroalueen jäsenvaltioissa muun muassa pankkien hallussa oleviin omaisuuseriin liittyvä lisätappioiden riski tai jälleenrahoitusmarkkinoilla sovellettavien ehtojen tiukentaminen, pankkialan rakenneuudistuksen ja pääomapohjan vahvistamisen jatkaminen. Rahoitusalan tilanteen vakauduttua julkisen sektorin tuesta pankkialalle on tarpeen luopua vähitellen, kiinnittäen samalla asianmukaisesti huomiota jäsenvaltioiden pankkialan erityisolosuhteisiin. Näihin haasteisiin vastaaminen osaltaan vähentää luottotappioiden valtion takausvastuuseen kohdistuvia epävarmuustekijöitä.

               (11)

               Tuottavuutta ja kilpailukykyä on tarpeen parantaa ja yksityisen kotimaisen kysynnän rakenteellisia esteitä on tarpeen poistaa euroalueen kasvupotentiaalin kohentamiseksi ja makrotalouksien epävakauden korjaamiseksi. Euroalueen jäsenvaltiot ovatkin ilmoittaneet kansallisissa uudistusohjelmissa useista rakenneuudistuksista. Toimenpiteet eivät kuitenkaan ole vielä riittäviä parantamaan kasvua tukevaa julkisen talouden vakauttamista, työehtosopimusjärjestelmiä ja niiden tuote- ja työmarkkinoiden toimintaa varsinkaan palvelualoilla.

               (12)

               Talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi euroalueen jäsenvaltiot ovat velvollisia tarkastelemaan talouspolitiikkaansa yhteiseltä näkökannalta muihin yhteistä rahaa käyttäviin maihin kohdistuvien heijastusvaikutusten vuoksi. Tämän vuoksi, ottaen huomioon kriisin ja tämänhetkiset haasteet, perusteellisemmat ja pysyvämmät muutokset EU:n ja euroalueen tasolla harjoitettavaan talouspolitiikan koordinointiin ovat osoittautuneet välttämättömiksi. EU-ohjausjaksoon sisältyvä yhdennetty vuotuinen seurantajakso, vahvistettu talouden ohjauskehys, Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan valvontaviranomaisten perustaminen sekä Euroopan vakausmekanismi ovat olennaisia tekijöitä, joista osa on vielä lopullisesti hyväksymättä ja/tai toteuttamatta. Tätä kehitystä vahvistaa entisestään myös Euro Plus -sopimus.

               (13)

               Komissio on arvioinut euroalueen jäsenvaltioiden vakausohjelmat ja kansalliset uudistusohjelmat ottaen huomioon tarpeen vahvistaa euroalueen yleistä talouden ohjausta. Komission näkemyksen mukaan tarvitaan julkisen talouden tavoitteiden tinkimätöntä noudattamista ja eräiden euroalueen jäsenvaltioiden osalta tavoitteiden tiukentamista sekä jatkotoimenpiteitä, joilla vahvistetaan julkista taloutta koskevia sääntöjä ja julkisen talouden kestävyyttä. Lisätoimia tarvitaan rahoitusvakauden, kasvua edistävien verouudistusten ja vakauttamistoimien, työehtosopimusjärjestelmien, palvelualojen kilpailun ja Euro Plus -sopimuksen täytäntöönpanon parantamiseksi,

         SUOSITTAA, että euroa rahayksikkönään käyttävät jäsenvaltiot toteuttavat vuosina 2011–2012 toimia, joilla ne

               1.

               pitäytyvät tiukasti julkisen talouden tavoitteissa, jotka on määritelty niiden vuoden 2011 vakausohjelmissa ja – niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat EU:lta/kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) rahoitustukea – yhteisymmärryspöytäkirjoissa, sekä vahvistavat tarvittaessa vakauttamistoimia neuvoston lausunnon mukaisesti; varmistavat erityisesti riittävät julkisen talouden vakauttamistoimet liiallisen alijäämän korjaamiseksi sekä keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi; käyttävät mahdollisia satunnaisia verotuloja mukautuksen nopeuttamiseksi, minkä pitäisi myös edistää julkisen velanhoidon tehostamista;

               2.

               varmistavat julkisen talouden kurinalaisuuden sekä kansallisella että alueellisella tasolla, erityisesti ottamalla käyttöön tai vahvistamalla riittävän lujan ja sitovan julkisen talouden kehyksen;

               3.

               jatkavat sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksia, joilla varmistetaan julkisen talouden kestävyys, ottaen asianmukaisesti huomioon eläkkeiden ja sosiaalietuuksien riittävyys erityisesti mukauttamalla eläkejärjestelmät maan väestönkehitykseen;

               4.

               parantavat rahoitusjärjestelmän toimintaa ja vakautta toteuttamalla välittömästi toimenpiteitä tulevien EU:n laajuisten stressitestien johdosta sen varmistamiseksi, että pankkisektori jatkaa kestävyytensä vahvistamista lisätappioiden tai rahoitusmahdollisuuksien vaikeutumisen varalta, ja että elinkelvottomien rahoituslaitosten rakenteet voidaan uudistaa tai ne voivat poistua rahoitusmarkkinoilta aiheuttamatta markkinoille tarpeettomia jännitteitä;

               5.

               jatkavat verouudistuksia, joissa etusijalla ovat kasvua edistävät verolähteet, huolehtien samalla verotulojen määrän säilymisestä – erityisesti olisi alennettava työn verotusta työnteon kannattavuuden parantamiseksi; julkisia menoja karsiessaan suojelevat kasvua edistäviä menoeriä kuten tutkimukseen ja kehitykseen, koulutukseen ja energiatehokkuuteen suunnattuja menoja; mukauttavat tarvittaessa työehtosopimusjärjestelmiä ja indeksimekanismeja työmarkkinaosapuolia kuullen sekä kansallisten käytäntöjen mukaisesti varmistaakseen, että palkkakehitys vastaa tuottavuuden, kilpailukyvyn ja työllisyystilanteen kehitystä;

               6.

               toteuttavat lisäuudistuksia kilpailun edistämiseksi palvelualoilla etenkin poistamalla perusteettomat rajoitukset asiantuntijapalveluilta sekä vähittäiskaupassa ja verkkotoimialoilla;

               7.

               toteuttavat täysimääräisesti Euro Plus -sopimuksen sitoumukset tukeakseen alueen kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosille 2001–2007


				|

		52012DC0325

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Romanian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0325 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Romanian vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Romanian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta
2011 ja lausunnon Romanian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi
2011–2014.
(4)       Komissio hyväksyi 23 päivänä
marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen
politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on
Eurooppa 2020 -strategiassa.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Lisäksi Eurooppa-neuvosto
kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita
esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)       Romania toimitti vuoden 2012
kansallisen uudistusohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta 2012 sekä vuosia 2012–2015
koskevan lähentymisohjelmansa 11 päivänä toukokuuta 2012.
(8)       Neuvosto hyväksyi 6 päivänä
toukokuuta 2009 päätöksen 2009/459/EY[5],
jossa Romanialle myönnettiin keskipitkän ajan rahoitustukea kolmeksi vuodeksi
SEUT-sopimuksen 143 artiklan nojalla. Siihen liittyvässä 23 päivänä kesäkuuta
2009 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä
täydennysosissa vahvistetaan ne talouspoliittiset ehdot, joiden perusteella
rahoitustukea myönnetään. Päätöstä 2009/459/EY muutettiin 16 päivänä maaliskuuta
2010 päätöksellä 2010/183/EU[6].
Romania on pannut ohjelman menestyksekkäästi täytäntöön, ja koska vaihtotasetta
on osittain mukautettu Romanian hyödyke- ja työmarkkinoilla edelleen
vallitsevien rakenteellisten heikkouksien seurauksena ja tästä aiheutuu
herkkyyttä kansainvälisille hintahäiriöille, neuvosto hyväksyi 12 päivänä
toukokuuta 2011 päätöksen 2011/288/EU[7]
EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle
kolmeksi vuodeksi SEUT-sopimuksen 143 artiklan mukaisesti. Päätökseen liittyvä
yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin 29 päivänä kesäkuuta 2011 ja sen
ensimmäinen lisäosa 27 päivänä joulukuuta 2011.
(9)       Keskipitkän aikavälin
rahoitusapuohjelmaa tarkasteltiin virallisesti toisen kerran huhtikuun
loppupuolella ja toukokuun alussa 2012, ja tällöin todettiin, että Romania
toteuttaa ohjelmaa edelleen suunnitellusti. Vuodeksi 2011 asetettu julkisen
talouden maksuperusteiseen alijäämään liittyvä tavoite saavutettiin. Myös EKT:n[8] tavoite olisi saavutettu, ellei
Romaniassa olisi toteutettu tuomioistuinten päätöksiin liittyvää
kertaluonteista toimenpidettä, jossa valtio velvoitettiin maksamaan korvauksia
tietyille työntekijäryhmille. Vuoden 2012 talousarviota toteutetaan edelleen
suunnitelmien mukaan, ja vaikuttaa siltä, että EKT-perusteinen alijäämä saadaan
alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Romanian pankkiala on säilyttänyt
kestävyytensä huolimatta omaisuuserien laadun heikkenemisestä, joka on edelleen
haitannut pankkialan kannattavuutta. Rahoitussektorilla ohjelmaan liittyvät
ehdot täytettiin, vaikka tietyissä tapauksissa esiintyi viiveitä. Edistyminen
rakenneuudistuksen tärkeimmillä alueilla, esimerkiksi energian ja liikenteen
aloilla sekä EU:n varojen käytössä, on ollut epätasaista.
(10)     Romanian kokonaistuotanto
kasvoi vuonna 2011 kahden vuoden laskun jälkeen 2½ prosenttia. Vuonna 2012
kasvun odotetaan hidastuvan 1,4 prosenttiin. Kotimaan kysynnän ennustetaan
olevan tärkein talouskasvua vauhdittava tekijä. Investointien ja EU-varojen
paremman käytön odotetaan olevan avainasemassa vuonna 2012.
(11)     Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva
makrotalouden skenaario on uskottava. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden
strategian tavoite on saavuttaa vuonna 2012 alijäämä, joka on neuvoston
Romanialle liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antamien
suositusten mukaisesti alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen
keskipitkän aikavälin julkisen talouden rakenteelliseksi tavoitteeksi on
määritelty 0,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin
tavoite vastaa asianmukaisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun
liiallista alijäämää on korjattu suunnitellusti vuonna 2012, alijäämän
odotetaan pienenevän edelleen siten, että se on 2,2 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2013, 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,9
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kun otetaan huomioon (uudelleen
laskettu) rakenteellinen rahoitusasema[9],
alijäämän pitäisi parantua 1,5 prosenttia vuonna 2012, 0,5 prosenttia
vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014 vakaus- ja kasvusopimuksessa
asetetun 0,5 prosentin viitearvon mukaisesti. Julkisen talouden menojen
kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vuosille 2012–2015 vahvistettua
menojen kasvun viitearvoa. Ohjelman mukaan keskipitkän aikavälin julkisen
talouden tavoite saavutetaan vuonna 2014. Suurimmat julkisen talouden
tavoitteisiin kohdistuvat riskit ovat valtionyhtiöiden maksurästit sekä
mahdollinen paikallishallinnon ja terveydenhuollon maksurästien uudelleen
kasautuminen. Julkista velkaa oli vuoden 2011 lopussa 34 prosenttia
suhteessa BKT:hen eli edelleen merkittävästi alle viitearvon, joka on 60 prosenttia
suhteessa BKT:hen.
(12)     Romania on tehnyt useita
sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011
esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät kilpailukyvyn lisäämiseen ja
työllisyysasteen nostamiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja
rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen,
SUOSITTAA, että Romania toteuttaisi
vuosina 2012–2013 toimia, joilla se
panee täytäntöön päätöksessä 2009/459/EY,
sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2010/183/EU, vahvistetut toimet
yhdessä niiden päätöksessä 2011/288/EU vahvistettujen toimien kanssa, jotka on
määritelty tarkemmin 23 päivänä kesäkuuta 2009 tehdyssä
yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä täydennyksissä sekä 29 päivänä
kesäkuuta 2011 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa ja sen myöhemmissä
täydennyksissä.
Tehty Brysselissä […]
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä
huhtikuuta 2012.
[5]               EUVL L 150, 13.6.2009, s. 8.
[6]               EUVL L 83, 30.3.2010, s. 19.
[7]               EUVL L 132, 19.5.2011, s. 15.
[8]               Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä.
[9]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelmien tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 14 päivänä syyskuuta 2012 , Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2012/20)

text:
               22.9.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 286/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä syyskuuta 2012,
   Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2012/20)
   2012/C 286/01
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2011 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuodesta 2012 alkaen.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland on valinnut RSM Farrell Grant Sparksin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikaudesta 2012 tilikauteen 2016,

         SUOSITTELEE:
   RSM Farrell Grant Sparksin nimittämistä Banc Ceannais na hÉireannin/Central Bank of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikaudesta 2012 tilikauteen 2016.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä syyskuuta 2012.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: Suositus N:o S2, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013 , vakuutettujen henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta luontoisetuuksiin kolmannessa maassa oleskelun aikana toimivaltaisen jäsenvaltion ja asianomaisen kolmannen maan kahdenvälisen sopimuksen nojalla  ETA:n kannalta ja EY:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti

text:
               18.2.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 46/8

         SUOSITUS N:o S2,
   annettu 22 päivänä lokakuuta 2013,
   vakuutettujen henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta luontoisetuuksiin kolmannessa maassa oleskelun aikana toimivaltaisen jäsenvaltion ja asianomaisen kolmannen maan kahdenvälisen sopimuksen nojalla
   (ETA:n kannalta ja EY:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti)
   (2014/C 46/09)
   SOSIAALITURVAJÄRJESTELMIEN YHTEENSOVITTAMISTA KÄSITTELEVÄ HALLINTOTOIMIKUNTA, joka
   ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1) 72 artiklan a alakohdan, jonka mukaan hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 (2) säännöksistä johtuvia hallinnollisia ja tulkinnallisia kysymyksiä,
   ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 883/2004 72 artiklan c alakohdan, jonka mukaan sen tehtävänä on edistää ja kehittää jäsenvaltioiden ja niiden laitosten välistä yhteistyötä sosiaaliturvan alalla,
   toimii asetuksen (EY) N:o 883/2004 71 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdenvertaisen kohtelun yleisen periaatteen erityinen merkitys työntekijöille, jotka eivät asu työskentelyjäsenvaltiossaan, myös rajatyöntekijöille, todetaan asetuksen (EY) N:o 883/2004 johdanto-osan 8 kappaleessa ja 4 artiklassa.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 883/2004 4 artiklassa kielletään niiden henkilöiden syrjintä, joihin asetusta sovelletaan.

               (3)

               Unionin tuomioistuin on myös katsonut, että jos kahdenvälisen sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä toteutettu toimenpide saattaa estää unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen soveltamisen, vaikka kyseinen sopimus olisi tehty perussopimuksen soveltamisalan ulkopuolella, kunkin jäsenvaltion on pyrittävä turvaamaan kyseisen säännöksen tai määräyksen soveltaminen (3).

               (4)

               Vaikka yhden ainoan jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä tehty sopimus ei kuuluisi asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön käsitteen alaan, se ei voi vaikuttaa jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa perussopimuksen 45 artiklassa määrättyä yhdenvertaisen kohtelun periaatetta (4).

               (5)

               Tästä syystä olisi tehtävä selväksi, että sosiaaliturvasta tehtyjä jäsenvaltion ja kolmannen maan kahdenvälisiä sopimuksia on tulkittava niin, että niitä on sovellettava tavalla, joka ei vie henkilöltä ja hänen perheenjäseniltään (asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklan i alakohta) oikeuksia, jotka liittyvät vapaan liikkuvuuden harjoittamiseen Euroopan unionissa perussopimuksessa määrätyn mukaisesti.

               (6)

               Vapaa liikkuvuus ei toteudu täysimääräisesti, jos henkilö, johon sovelletaan muun jäsenvaltion kuin asuinjäsenvaltionsa lainsäädäntöä, ei saa samaa oikeudellista kohtelua kuin kyseisessä jäsenvaltiossa asuvat, muutoin samassa tilanteessa olevat henkilöt.

               (7)

               Asetuksen (EY) N:o 883/2004 III osaston 1 luvun säännökset sisältävät lainvalintasääntöjä, joilla määritetään, minkälaisin edellytyksin vakuutettu henkilö ja hänen perheenjäsenensä ovat oikeutettuja toimivaltaisen laitoksen myöntämiin sairausvakuutuksen luontoisetuuksiin toisessa jäsenvaltiossa asuessaan tai oleskellessaan.

               (8)

               Asetuksen (EY) N:o 883/2004 17 ja 24–26 artiklan tarkoituksena on varmistaa, että sairausvakuutuksen luontoisetujen myöntäminen ei olisi sidoksissa siihen, että vakuutettu henkilö asuu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, jotta siirtotyöläiset eivät luopuisi käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen (5).

               (9)

               Tämä koskee myös asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklan i alakohdassa määriteltyjä perheenjäseniä, jotka saavat asuinjäsenvaltiossa sairausvakuutuksen luontoisetuudet, jotka asuinpaikan laitos myöntää toimivaltaisen laitoksen puolesta asetuksen (EY) N:o 883/2004 17 tai 24–26 artiklan perusteella.

               (10)

               Yhdenvertaisen kohtelun periaatetta olisi pääsääntöisesti sovellettava myös tapauksissa, joissa toimivaltainen jäsenvaltion on tehnyt kolmannen maan kanssa kahdenvälisen sopimuksen, johon sisältyy määräyksiä lääketieteellisistä syistä välttämättömistä sairausvakuutuksen luontoisetuuksista, edellyttäen, että asianomainen kolmas maa on valmis tekemään yhteistyötä yksittäisissä tapauksissa,

         SUOSITTAA:

               1.

               Jäsenvaltion, joka on tehnyt kolmannen maan kanssa sosiaaliturvaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen, joka sisältää määräyksiä sairausvakuutuksen luontoisetuuksista, on sovellettava kyseisiä määräyksiä henkilöihin, joihin sovelletaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä, samoin kuin tämän perheenjäseniin, jotka asuvat toisessa jäsenvaltiossa ja joilla on asetuksen (EY) N:o 883/2004 17 tai 24–26 artiklan perusteella oikeus saada luontoisetuuksia tilanteessa, jossa sairausvakuutuksen luontoisetuudet ovat lääketieteellisistä syistä välttämättömiä kyseisessä kolmannessa maassa oleskelun aikana.

               2.

               Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan sen julkaisemista seuraavan toisen kuukauden ensimmäisestä päivästä.

            Hallintotoimikunnan puheenjohtaja

         Mariana ZIUKIENE

      (1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1 (oikaisu EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1).

      (2)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.

      (3)  Asia C-55/00, Gottardo, Kok. s. I-413, 31 kohta, ja asia 235/87, Matteucci, Kok. s. 5589, 19 kohta.

      (4)  Asia C-55/00, Gottardo, Kok. s. I-413, 35 kohta, ja asia C-23/92, Grana-Novoa, Kok. s. I-4505.

      (5)  Asia C-286/03, Silvia Hosse, Kok. s. I-01771, 54 kohta.