Avis juridique important

|

31995K0073

Komission suositus N:o 73/95/EHTY, annettu 17 päivänä tammikuuta 1995, eräiden EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvien rauta- ja terästuotteiden tuomiseksi yhteisöön vaadittavasta vientilisenssistä

Virallinen lehti nro L 013 , 19/01/1995 s. 0001 - 0002

KOMISSION SUOSITUS N:o 73/95/EHTY,annettu 17 päivänä tammikuuta 1995,eräiden EHTY:n perustamissopimukseen kuuluvien rauta- ja terästuotteiden tuomiseksi yhteisöön vaadittavasta vientilisenssistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan,sekä katsoo, ettäon tarpeen suosituksen N:o 3118/94/EHTY (1), jolla komission on saattanut eräiden Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimukseen kuuluvien rauta- ja terästuotteiden yhteisöön tuonnin yhteisön valvonnan alaiseksi, 3 artiklan mukaisesti luetteloida ne maat ja tuotteet, joiden osalta suosituksen liitteessä vaaditaan vientilisenssi, jaEuroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Venäjän federaation välisen eräitä terästuotteita koskevan sopimuksen sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Ukrainan välisen eräitä terästuotteita koskevan sopimuksen, joita koskevat neuvottelut käytiin Brysselissä 15-16 joulukuuta 1994 ja 19-22 joulukuuta 1994, voimaantuloon saakka vaaditaan 23 päivästä tammikuuta 1995 alkaen näihin sopimuksiin kuuluvien terästuotteiden osalta niitä yhteisöön tuotaessa Venäjän tai Ukrainan viranomaisten myöntämä vientilisenssi yhdessä alkuperäistodistuksen kanssa,ANTAA SEURAAVAN SUOSITUKSEN:1 artikla Lisätään liite, joka sisältää luettelon maista ja tuotteista, joiden osalta vaaditaan vientilisenssi, komission suositukseen 3118/94/EHTY liitteenä IV.2 artikla Tämä suositus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 23 päivästä tammikuuta 1995.Tehty Strasbourgissa 17 päivänä tammikuuta 1995.Komission puolestaLeon BRITTANKomission jäsen(1) EYVL N:o L 330, 21.12.1994, s. 6LIITE "LIITE IVVENÄJÄN FEDERAATIOSTA JA UKRAINASTA PERÄISIN OLEVAT TUOTTEET, JOIDEN OSALTA VAADITAAN VIENTILISENSSIA. Levyvalmisteet1. Rullina7208 11 007208 12 107208 12 917208 12 957208 12 987208 13 107208 13 917208 13 957208 13 987208 14 107208 14 917208 14 997208 21 107208 21 907208 22 107208 22 917208 22 957208 22 987208 23 107208 23 917208 23 957208 23 987208 24 107208 24 917208 24 997211 12 107211 19 107211 22 107211 29 107219 11 107219 11 907219 12 107219 12 907219 13 107219 13 907219 14 107219 14 907225 10 107225 20 207225 30 002. Raskaat levyvalmisteet7208 31 007208 32 107208 32 307208 32 517208 32 597208 32 917208 32 997208 33 107208 33 917208 33 997208 41 007208 42 107208 42 307208 42 517208 42 597208 42 917208 42 997208 43 107208 43 917208 43 997211 11 007211 21 003. Muut levyvalmisteet7208 34 107208 34 907208 35 107208 35 907208 44 107208 44 907208 45 107208 45 907208 90 107209 11 007209 12 107209 12 907209 13 107209 13 907209 14 107209 14 907209 21 007209 22 107209 22 907209 23 107209 23 907209 24 107209 24 917209 24 997209 31 007209 32 107209 32 907209 33 107209 33 907209 34 107209 34 907209 41 007209 42 107209 42 907209 43 107209 43 907209 44 107209 44 907209 90 107210 11 107210 12 117210 12 197210 20 107210 31 107210 39 107210 41 107210 49 107210 50 107210 60 117210 60 197210 70 317210 70 397210 90 317210 90 337210 90 357210 90 397211 19 917211 19 997211 22 907211 29 917211 29 997211 30 107211 41 107211 41 917211 49 107211 90 117212 10 107212 10 917212 21 117212 29 117212 30 117212 40 107212 40 917212 50 317212 50 517212 60 117212 60 917219 21 117219 21 197219 21 907219 22 107219 22 907219 23 107219 23 907219 24 107219 24 907219 31 107219 31 907219 32 107219 32 907219 33 107219 33 907219 34 107219 34 907219 35 107219 35 907225 40 707225 40 90B. Tangot1. Profiilit7207 19 317207 20 717216 31 117216 31 197216 31 917216 31 997216 32 117216 32 197216 32 917216 32 997216 33 107216 33 902. Langat7213 10 007213 20 007213 31 207213 31 817213 31 897213 39 107213 39 907213 41 007213 49 007213 50 207213 50 817213 50 897221 00 107221 00 907227 10 007227 20 007227 90 107227 90 307227 90 507227 90 703. Muut tangot7207 19 117207 19 147207 19 167207 20 517207 20 557207 20 577214 20 007214 30 007214 40 107214 40 207214 40 517214 40 597214 40 807214 50 107214 50 317214 50 397214 50 907214 60 007215 90 107216 10 007216 21 007216 22 007216 40 107216 40 907216 50 107216 50 917216 50 997216 90 107218 90 507222 10 117222 10 197222 10 217222 10 297222 10 317222 10 397222 10 817222 10 897222 30 107222 40 117222 40 197222 40 307224 90 317224 90 397228 10 107228 10 307228 20 117228 20 197228 20 307228 30 207228 30 417228 30 497228 30 617228 30 697228 30 707228 30 897228 60 107228 70 107228 70 317228 80 107228 80 907301 10 00"


Avis juridique important

|

31995H0144

95/144/EY: Neuvoston suositus, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1995, yleisistä tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteista

Virallinen lehti nro L 093 , 26/04/1995 s. 0027 - 0028

NEUVOSTON SUOSITUS,annettu 7 päivänä huhtikuuta 1995,yleisistä tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteista (95/144/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),sekä katsoo, ettäyhteisön tehtävänä on luomalla yhteismarkkinat ja vaiheittain lähentämällä jäsenvaltioiden talouspolitiikkoja edistää yhteisön laajuisesti taloudellisen toiminnan sopusointuista kehitystä, jatkuvaa ja tasapainoista laajentumista, lisääntyvää vakautta, nopeutuvaa elintason nousua ja läheisempiä suhteita jäsenvaltioiden välillä,sähköisesti talletettu, käsitelty ja välitetty tieto on yhä tärkeämpää sosiaalisissa ja taloudellisissa toiminnoissa,tehokas maailmanlaajuinen tiedonvälitys ja sähköisen tiedon yleinen käyttö korostavat asianmukaisen suojan tarvetta,Euroopan parlamentti on toistuvasti painottanut asioiden käsittelyssä ja päätöslauselmissaan tietoturvallisuuden merkitystä,talous- ja sosiaalikomitea on korostanut tarvetta ottaa kantaa tietoturvallisuutta koskeviin asioihin yhteisön toiminnoissa, erityisesti sisämarkkinoiden toteuttamisen vaikutuksen perusteella,komissio on ehdottanut tietosuojaa ja tietoturvallisuutta koskevia toimenpiteitä (3),tietoturvallisuuden monimutkaisuus vaatii vapaan tiedonkulun yhteismarkkinoilla mahdollistavien ja tietoturvallisuuden koko yhteisössä turvaavien toimintasuunnitelmien kehittämistä,tämä suositus ei vaikuta jäsenvaltioiden kansallista turvallisuutta ja yleistä järjestystä koskeviin säännöksiin,jäsenvaltioiden velvollisuudet tällä alalla edellyttävät jäsenvaltioiden virkamiesten läheiseen yhteistyöhön ja ennalta tapahtuvaan neuvotteluun perustuvaa lähestymistapaa,yleiset tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteet ovat tärkeä edellytys todistusten kansainväliselle vastavuoroiselle tunnustamiselle,toiminnat kansallisella, kansainvälisellä ja yhteisön tasolla ovat hyvä perusta harmonisoinnille yhteisön tasolla ja kansainvälisten sopimusten tekemiselle,alan päättäjiä on kuultu; tietoturvallisuuden virkamiesryhmä (SOG-IS) on suosittanut yleisten tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteiden käyttämistä,tällaiset arviointiperusteet ovat tarpeen yhteismarkkinoiden luomiseksi tietotekniikkatuotteille, joiden turvallisuus on taattu; nämä arviointiperusteet mahdollistavat myös suurtalouden edut,yleisten arviointiperusteiden käyttäminen on myös edellytyksenä Euroopan laajuisten sovellusten ja palvelujen toteuttamiselle, joiden turvallisuus on taattu,näitä tavoitteita ei voitaisi saavuttaa, jos kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin talouden alalla käytettäisiin erilaisia arviointiperusteita, jalisäarviointiperusteiden kehittäminen edellyttäisi useita kahdenvälisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden välillä ja toisi mukanaan liiallisia myöhästymisiä ja raskaita menettelyjä, joihin sisältyisi lukuisia erillisiä neuvotteluja, mikä voitaisiin välttää koordinoidulla toiminnalla yhteisön tasolla,SUOSITTELEE:1. tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteiden (ITSEC) (4) ottamista käyttöön arviointi- ja sertifiointijärjestelmissä aluksi kahden vuoden ajaksi vastaamaan välittömiin arviointi- ja sertifiointitarpeisiin, jotka liittyvät tietotekniikan tuotteiden, järjestelmien ja palvelujen kauppaan ja käyttöön,2. tietotekniikan turvallisuuden arviointiperusteiden kansainvälisen harmonisoinnin edistämistä tietoturvallisuuden virkamiesryhmän (SOG-IS) ohjauksessa,3. jäsenvaltioiden tai niiden määräämien elinten välisen sopimuksen tekemistä turvallisuuden arviointitodistusten kahdenvälisestä ja mieluummin kansainvälisestä vastavuoroisesta tunnustamisesta tämän kahden vuoden alkujakson aikana tai tarvittaessa, kunnes kansainvälisestä harmonisoinnista ja standardoinnista päästään yhteisymmärrykseen,4. tilanteen arvioimista alkujakson jälkeen ja tarpeellisten toimenpiteiden ehdottamista tietoturvallisuuden virkamiesryhmän (SOG-IS) suosituksesta kokemusten ja kansainvälisen harmonisoinnin tulosten valossa.Tehty Luxemburgissa 7 päivänä huhtikuuta 1995.Neuvoston puolestaJ. ROSSIPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 176, 28.6.1993, s. 37(2) EYVL N:o C 73, 15.3.1993, s. 19(3) EYVL N:o C 277, 5.11.1990, s. 3(4) Ks. KOM (92) 298 lopull. (liite)


Avis juridique important

|

31998H0257

Komission suositus, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 115 , 17/04/1998 s. 0031 - 0034

KOMISSION SUOSITUS,annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista (*) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/257/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan,sekä katsoo, ettäneuvosto korosti 25 päivänä marraskuuta 1996 kokoontuneen kuluttaja-asioita käsitelleen neuvoston hyväksymissä päätelmissä, että pyrkimykseen lujittaa kuluttajien luottamusta sisämarkkinoiden toimintaan ja lisätä heidän kykyään täysin osallistua niiden tarjoamiin mahdollisuuksiin sisältyy myös kuluttajien mahdollisuus selvittää riita-asiat tehokkaasti ja asianmukaisesti käyttämällä tuomioistuinten ulkopuolisia tai muita niihin verrattavia menettelyjä,Euroopan parlamentti korosti 14. marraskuuta 1996 tehdyssä päätöslauselmassa (1) olevan välttämätöntä, että näissä menettelyissä noudatetaan vähimmäisvaatimuksia, joilla taataan asiaa käsittelevän elimen puolueettomuus, menettelyn tehokkuus, julkisuus ja avoimuus, ja pyysi komissiota laatimaan asiaan liittyviä ehdotuksia,useimmille kuluttajariita-asioille on luonteenomaista epäsuhta asian taloudellisen merkityksen ja sen oikeudellisen ratkaisun kustannusten välillä; oikeuskäsittelyyn liittyvät mahdolliset vaikeudet voivat erityisesti maiden rajat ylittävissä riita-asioissa estää kuluttajaa puolustamasta tehokkaasti oikeuksiaan,kuluttajien oikeussuojakeinoja ja kuluttajariita-asioiden ratkaisua yhteismarkkinoilla koskevaan vihreään kirjaan (2) liittynyt useiden eri tahojen kuuleminen osoitti, että tarvitaan pikaisesti yhteisön toimia nykytilanteen parantamiseksi,useiden jäsenvaltioiden kokemukset ovat osoittaneet, että mikäli varmistetaan tiettyjen keskeisten periaatteiden noudattaminen, vaihtoehtoisilla menetelmillä voidaan saavuttaa kuluttajariita-asioiden ratkaisemisessa tuomioistuinten ulkopuolella hyviä tuloksia sekä kuluttajien että elinkeinonharjoittajien kannalta, koska kuluttajariitojen selvittelystä aiheutuvat kustannukset vähenevät ja asioiden käsittelyaika lyhenee,mainittujen periaatteiden vakiinnuttaminen Euroopan tasolla helpottaisi tuomioistuinten ulkopuolisten menettelyjen täytäntöönpanoa kuluttajariitojen ratkaisemisessa; maiden rajat ylittävien riitojen osalta tämä lisäisi eri jäsenvaltioissa toimivien tuomioistuinten ulkopuolisten elinten keskinäistä luottamusta sekä kuluttajien luottamusta nykyisiin kansallisiin menettelyihin; näiden kriteerien ansiosta tuomioistuinten ulkopuolisissa menettelyissä tarvittavien palvelujen tarjoajilla on paremmat mahdollisuudet tarjota palvelujaan toisessa jäsenvaltiossa,vihreän kirjan päätelmissä mainittiin komission antama suositus kuluttajariitojen käsittelemisestä vastaavien kuluttaja-asiamiesten (ombudsman) järjestelmän toimivuuden kehittämisestä,vihreään kirjaan liittyneen kuulemisen aikana korostettiin suosituksen tarpeellisuutta, ja komission toimintasuunnitelmaa (3) koskevan kuulemisen yhteydessä suurin osa asianosaisista vahvisti tämän käsityksen,tässä suosituksessa on rajoituttava menettelyihin, jotka käytetystä nimityksestä riippumatta johtavat riita-asian ratkaisemiseen kolmannen osapuolen aktiivisen toiminnan kautta niin, että tämä ehdottaa tai määrää ratkaisun; tässä yhteydessä ei näin ollen tarkoiteta menettelyjä, joissa rajoitutaan pelkästään yritykseen lähentää osapuolia ja saada heidät sopimaan ratkaisusta,tuomioistuinten ulkopuolisten elinten päätökset voivat olla osapuolia sitovia, pelkkiä suosituksia tai sovitteluehdotuksia, jotka osapuolten on hyväksyttävä; käsillä olevassa suosituksessa termi `päätös` sisältää kaikki eri tapaukset,päätösten tekemisestä vastaavan elimen puolueettomuus ja objektiivisuus ovat välttämättömiä, jotta varmistettaisiin kuluttajien oikeussuoja ja lisättäisiin heidän luottamustaan kuluttajariitojen ratkaisemisessa käytettäviin vaihtoehtoisiin menettelyihin,elin voi olla puolueeton ainoastaan, jos siihen ei sen toiminnan aikana kohdistu painostusta, joka voisi vaikuttaa sen päätöksiin; elimen puolueettomuus on varmistettava, mutta tässä ei vaadita yhtä tiukkoja takeita kuin tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden takaamisessa,kun päätöksen teosta vastaa yksi henkilö, vastuullisen henkilön puolueettomuus voidaan taata ainoastaan, jos hän voi osoittaa riippumattomuutensa ja pätevyytensä ja toimii ympäristössä, jossa hän voi tehdä päätökset itsenäisesti; tämä edellyttää, että kyseisen henkilön toimikausi on riittävän pitkä ja että häntä ei sen aikana voida erottaa ilman perusteltua syytä,kun päätös tehdään kollegiaalisesti, riippumattomuus voidaan taata varmistamalla kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien yhtäläinen edustus,asianmukaisen osapuolille tiedottamisen varmistamiseksi on taattava menettelyn ja riita-asioiden ratkaisemisesta vastaavien elinten toiminnan avoimuus; avoimuuden puute voi haitata osapuolten oikeuksien toteutumista ja saada heidät suhtautumaan epäröiden tuomioistuinten ulkopuolisiin menettelyihin kuluttajariitojen ratkaisemisessa,osapuolten edut voidaan turvata ainoastaan, jos he voivat menettelyn kuluessa ilmaista näkökantansa toimivaltaiselle elimelle ja saada tietoonsa vastapuolen esittämät tosiseikat sekä tarvittaessa asiantuntijalausunnot; tämä ei välttämättä edellytä osapuolten kuulemista,tuomioistuinten ulkopuolisen menettelyn tarkoituksena on parantaa kuluttajien oikeussuojaa; tehokkuuden lisäämiseksi näillä menettelyillä on poistettava joitakin oikeuskäsittelyyn liittyviä ongelmia, joita ovat korkeat kustannukset, pitkät määräajat ja raskaat menettelyt,menettelyn tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi toimivaltaiselle elimelle on annettava aktiivinen rooli, jotta se voi ottaa huomioon kaikki riita-asian ratkaisemisessa tarvittavat seikat; aktiivinen rooli on erityisen tärkeä, koska tuomioistuinten ulkopuolisessa menettelyssä osapuolet toimivat usein ilman oikeudellisen neuvonantajan apua,tuomioistuinten ulkopuoliset elimet eivät tee päätöksiään ainoastaan lainsäädännön nojalla, vaan niiden päätösten perustana voivat olla myös käytännesäännöt ja kohtuullisuus; tästä joustavuudesta päätöksenteon perustan osalta ei kuitenkaan saa seurata, että kuluttajansuojan tasoa heikennetään suhteessa siihen suojelun tasoon, jonka asian käsittely tuomioistuimessa yhteisön lainsäädäntöä noudattaen takaisi kuluttajalle,osapuolilla on oikeus saada tiedot tehdyistä päätöksistä ja niiden perusteluista; päätösten perusteleminen on välttämätöntä avoimuuden kannalta ja jotta lisättäisiin osapuolten luottamusta tuomioistuinten ulkopuolisen menettelyn toimivuuteen,Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan mukaan oikeus kääntyä tuomioistuimen puoleen on perusoikeus, josta ei voida poiketa; koska yhteisön oikeudessa taataan tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla, näistä vapauksista seuraa, että toimijoilla, myös kuluttajilla, on oltava mahdollisuus viedä taloudelliseen toimintaansa liittyvät riita-asiat jonkin jäsenvaltion tuomioistuimen käsiteltäviksi samoin kuin asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla; tuomioistuinten ulkopuolisten menettelyjen tarkoituksena ei voi olla oikeusjärjestelmän korvaaminen; tuomioistuinten ulkopuolisen menettelyn käyttäminen ei siis voi viedä kuluttajalta oikeutta kääntyä tuomioistuimen puoleen, paitsi jos hän nimenomaisesti hyväksyy sen täysin tietoisena asiasta ja sen jälkeen, kun riita-asia on saanut alkunsa,joissakin tapauksissa ja riippumatta riita-asian aiheesta ja arvosta osapuolet, erityisesti kuluttaja, jota pidetään taloudellisesti heikommassa asemassa olevana ja oikeudellisissa asioissa vähemmän kokeneena kuin toista sopimuspuolta, voivat tarvita kolmannen henkilön apua ja oikeudellista neuvontaa puolustaakseen ja suojatakseen paremmin oikeuksiaan,jotta saavutettaisiin tässä suosituksessa esitettyjen periaatteiden toteutumisen takaava tuomioistuinten ulkopuolisten menettelyjen avoimuus ja levinneisyys ja jotta niiden verkottumista helpotettaisiin, komissio tekee aloitteen tietokannan perustamiseksi, johon sisällytetään tällaiset takuut tarjoavat, kuluttajariitoja tuomioistuinten ulkopuolella ratkaisevat elimet; tietokantaan sisältyvät tiedot, jotka aloitteeseen osallistuvat jäsenvaltiot toimittavat komissiolle; standardoitujen tietojen saamiseksi ja tietojen siirron yksinkertaistamiseksi toimitetaan jäsenvaltioiden käyttöön vakiomuotoinen tietolomake, ja ettäkuluttajariitojen ratkaisemiseen tuomioistuinten ulkopuolella liittyvien menettelyjen luomista ja toimintaa koskevien vähimmäisperiaatteiden vakiinnuttaminen on tarpeellista yhteisön tasolla; periaatteilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden tekemiä aloitteita tärkeällä alalla kuluttajansuojan korkean tason toteuttamiseksi perustamissopimuksen 129 a artiklan mukaisesti, ja niihin kuuluu ainoastaan tuomioistuinten ulkopuolisten menettelyjen hyvän toimivuuden takaamiseksi välttämättömiä periaatteita, mikä on toissijaisuusperiaatteen mukaista,SUOSITTELEE, että kaikki nykyiset tai myöhemmin perustettavat elimet, jotka ovat toimivaltaisia kuluttajariitojen ratkaisemisessa tuomioistuimien ulkopuolella, noudattavat seuraavia periaatteita:I Riippumattomuusperiaate Päätöksen teosta vastaavan elimen riippumattomuus ja sen toiminnan puolueettomuus taataan.Kun päätöksen teosta vastaa yksi henkilö, riippumattomuus taataan seuraavalla tavalla:- nimittävällä henkilöllä on toimessa tarvittava toimintakyky, kokemus ja pätevyys varsinkin oikeudelliselta alalta- nimitettävällä henkilöllä on toimikausi, joka on riittävän pitkä hänen toimintansa riippumattomuuden varmistamiseksi ja jonka aikana häntä ei voida erottaa ilman perusteltua syytä- jos nimitettävän henkilön asettaa ehdolle tai palkkaa elinkeinonharjoittajien järjestö tai yritys, henkilö ei saa olla työskennellyt toimen vastaanottamista edeltävien kolmen vuoden aikana kyseisen järjestön tai sen jäsenten eikä kyseisen yrityksen lukuun.Kun päätös tehdään kollegiaalisesti, päätöksen teosta vastaavan kollegiaalisen elimen riippumattomuus voidaan taata varmistamalla kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien yhtäläinen edustus tai noudattamalla edellä lueteltuja kriteerejä.II Avoimuusperiaate Menettelyn avoimuus taataan asianmukaisin keinoin. Näihin keinoihin sisältyvät seuraavat toimet:1) henkilölle, joka sitä pyytää, on lähetettävä kirjallisesti tai muulla sopivalla tavalla seuraavat tiedot:- tarkka kuvaus riita-asioista, jotka kuuluvat elimen toimivaltaan, samoin kuin mahdollisista alueellista kattavuutta ja riita-asian arvoa koskevista rajoista- asian käsiteltäväksi saattamiseen liittyvät säännöt, myös kuluttajaa mahdollisesti koskevat ennakkotoimet, sekä muut menettelytapoihin liittyvät säännöt, erityisesti suullista tai kirjallista menettelyä, henkilökohtaisesti oikeuteen saapumista ja asian käsittelyssä käytettäviä kieliä koskevat säännöt- osapuolille menettelystä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien säännöt kustannusten jakamisesta, kun menettely on saatu päätökseen- elimen päätösten perustana olevat säännöt (oikeudelliset säännökset, kohtuullisuus, käytännesäännöt jne.)- elimen päätöksentekomenettely- päätöksen oikeudellinen merkitys: sitooko se elinkeinonharjoittajia tai kumpaakin osapuolta vai ei. Jos päätös on luonteeltaan sitova, on ilmoitettava päätöksen noudattamatta jättämisen seuraamukset. Sama koskee ratkaisuun tyytymättömän osapuolen mahdollisia muutoksenhakukeinoja.2) Toimivaltainen elin julkaisee tehdyistä päätöksistä vuosikertomuksen, jonka avulla voidaan arvioida saavutettuja tuloksia ja kartoittaa elimen ratkaistavana olleiden riita-asioiden luonne.III Vastavuoroisuusperiaate Noudatettavaan menettelyyn sisältyy mahdollisuus siihen, että kukin osapuoli saa ilmaista näkökantansa toimivaltaiselle elimelle ja saa tietoonsa kaikki toisen osapuolen esittämät kannat ja tosiseikat sekä tarvittaessa asiantuntijalausunnot.IV Tehokkuusperiaate Menettelyn tehokkuus varmistetaan keinoilla, jotka takaavat- kuluttajan osallistumisen menettelyyn ilman, että hänen täytyisi käyttää asiamiestä- menettelyn maksuttomuuden tai kohtuulliset kustannukset- lyhyet määräajat asian vireillepanon ja päätöksen tekemisen välillä- aktiivisen roolin antamisen toimivaltaiselle elimelle, jotta se voi ottaa huomioon kaikki riita-asian ratkaisemisessa tarvittavat seikat.V Laillisuusperiaate Elimen päätöksen tuloksena kuluttajalta ei saa viedä sitä suojaa, joka hänelle taataan sen valtion lainsäädännön pakottavissa säännöksissä, jossa kyseinen elin toimii. Maiden rajat ylittävissä riita-asioissa elimen päätöksen tuloksena kuluttajalta ei saa viedä sitä suojaa, joka hänelle taataan 19 päivänä kesäkuuta 1980 tehdyn sopimusvelvoitteisiin sovellettavaa lakia koskevan Rooman yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti sen jäsenvaltion lainsäädännön pakottavissa säännöksissä, jossa kuluttajan vakituinen asuinpaikka sijaitsee.Jokainen päätös perustellaan ja se on toimitettava kirjallisena tai muulla sopivalla tavalla asianosaisille mahdollisimman pikaisesti.VI Vapausperiaate Elimen päätös voi sitoa osapuolia ainoastaan silloin, kun näille on ilmoitettu sitovuudesta ennakolta ja kun osapuolet ovat sen nimenomaisesti hyväksyneet.Kuluttajan turvautuminen tuomioistuinten ulkopuoliseen menettelyyn ei voi olla seurausta ennen riidan syntymistä tehdystä sitoumuksesta, jos tällä sitoumuksella evätään kuluttajalta hänen oikeutensa saattaa riita-asia toimivaltaisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.VII Edustamisen periaate Menettelyllä ei evätä osapuolille kuuluvaa oikeutta ottaa edustajakseen tai avustajakseen kolmas osapuoli menettelyn kaikissa vaiheissa.TÄMÄ SUOSITUS osoitetaan tuomioistuinten ulkopuolisille kuluttajariitoja ratkaiseville elimille, luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka perustuvat sellaisia elimiä tai vastaavat niiden toiminnasta, sekä jäsenvaltiolle siltä osin kuin ne osallistuvat kyseiseen toimintaan.Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998.Komission puolestaEmma BONINOKomission jäsen(*) Komissio antoi 30. maaliskuuta 1998 tiedonannon kuluttajariitojen ratkaisemisesta tuomioistuinten ulkopuolella. Tiedonanto, johon sisältyy tämä suositus sekä eurooppalainen kuluttajavalituslomake, on saatavilla Internetistä osoitteesta http://europa.eu.int/comm/dg24.(1) Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta "Toimintasuunnitelma kuluttajien oikeussuojakeinoista ja kuluttajariita-asioiden ratkaisemisesta sisämarkkinoilla", 14.11.1996, EYVL C 362, 2.12.1996, s. 275.(2) Vihreä kirja kuluttajien oikeussuojakeinoista ja kuluttajariita-asioiden ratkaisusta yhteismarkkinoilla, KOM(93) 576 lopullinen, 16.11.1993.(3) Toimintasuunnitelma kuluttajien oikeussuojakeinoista ja kuluttajariita-asioiden ratkaisusta yhteismarkkinoilla, KOM(96) 13 lopullinen, 14.2.1996.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013 , Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               30.7.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 217/71

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,
   Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2013/C 217/18
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun ja parantaa sen kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 suosituksen (3) Slovakian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2012–2015 vakausohjelmasta.

               (5)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2013 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä marraskuuta 2012 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Slovakian ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 7 päivänä helmikuuta 2013 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Slovakia toimitti vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2013 ja vuosien 2012–2016 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (9)

               Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Slovakia on supistanut julkisen talouden alijäämää 7,7 prosentista suhteessa BKT:hen 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010 ja 2012 välisenä aikana toteuttamalla huomattavia vakauttamistoimia ja että tämänhetkisten odotusten perusteella se etenee asianmukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission ennusteeseen verrattuna viranomaiset ennustavat vastaavanlaista BKT:n kasvua, joskin koostumus on hieman erilainen. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa rahoitusasema, jolla varmistetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Hallitus on vahvistanut, että tavoitteen saavuttamiseksi Slovakia pyrkii vuonna 2013 supistamaan julkisen sektorin alijäämän alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Julkisen talouden sopeutetut vuotuiset toimet ovat vuosina 2010–2013 keskimäärin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää selvästi neuvoston suosittaman 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Suuren osan vuoden 2013 menosäästöistä odotetaan tulevan paikallishallinnolta ja muilta julkisyhteisöjen yksiköiltä, joihin keskushallinnolla ei ole suoraa vaikutusvaltaa. Tavoitteen saavuttaminen voi tämän vuoksi vaarantua, myös siksi että aiemmin on esiintynyt menojen ylityksiä.
               Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite eli -0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on määrä saavuttaa viimeistään vuonna 2018. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Liiallisen alijäämän odotettua korjaamisajankohtaa seuraavina vuosina (uudelleen laskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema paranee ennusteen mukaan asianmukaisesti vuonna 2014 (0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2015 (0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), mutta vuonna 2016 rahoitusasema paranee liian hitaasti (0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Slovakian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Vakausohjelman mukaan julkisen velan odotetaan pysyvän vuoteen 2016 saakka alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa 54,6 prosenttiin vuonna 2013 ja 56,7 prosenttiin vuonna 2014.
               Viranomaiset ovat vuodesta 2011 pyrkineet huomattavaan julkisen sektorin alijäämän supistamiseen myös vähentämällä julkisista varoista rahoitettavia investointeja, mikä ei kenties ole keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kestävä eikä suositeltava toimintalinja. Lisäksi on toteutettu kertaluonteisia toimenpiteitä. Tulevaisuudessa on vakauttamis- ja lähentymisprosessin jatkuessa turvattava kasvua edistävät menot muun muassa koulutukseen, innovaatioihin ja liikenneinfrastruktuuriin.

               (10)

               Slovakia pystyy hankkimaan lisävaroja laajentamalla veropohjaa, vaikeuttamalla verolakien rikkomista ja veronkiertoa sekä kasvattamalla verotuloja niistä lähteistä, kuten kiinteistö- ja ympäristöverotuksesta, jotka haittaavat vähiten kasvua. Slovakia hyväksyi vuonna 2012 veropetosten torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa keskitytään erityisesti arvonlisäverotukseen. Strategian onnistuminen edellyttää lisätoimia. Erityisesti on parannettava tietotekniikkainfrastruktuuria, laajennettava viranomaisten toimivaltaa ja tarkastusvalmiuksia sekä varmistettava oikeudelliset jatkotoimenpiteet.

               (11)

               Slovakia hyväksyi vuonna 2012 eläkeuudistuksen, jolla parannetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Tämä on pienentänyt pitkän aikavälin arvioitua kestävyysvajetta 2 prosenttia suhteessa BKT:hen; vaje on kuitenkin 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää selvästi EU:n keskiarvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kestävyysvaje johtuu suurelta osin väestön ikääntymisestä. Eläkemenojen vaikutus on 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja terveydenhuoltomenojen 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska Slovakian terveydenhuoltomenojen arvioidaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä, sen lisäksi, että edistytään eläkejärjestelmän kestävyyden parantamisessa, on toteutettava terveydenhuollon uudistus julkisen talouden luotsaamiseksi kestävälle perustalle. Terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta voitaisiin parantaa vaikuttavien kannustinjärjestelmien ja valvontamekanismien käyttöönotolla.

               (12)

               Korkea työttömyys, erityisesti kriisin jälkeisen elpymisen ollessa hidasta, on edelleen yksi Slovakian talouden suurimmista haasteista. Slovakia on toteuttanut viime kuukausien aikana toimia, joilla uudistetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Uudistuksen onnistuminen riippuu kuitenkin suuresti siitä, onko julkisilla työvoimapalveluilla kapasiteettia sen tehokkaaseen toteuttamiseen. Tarvitaan myös vähäosaisimpiin työnhakijoihin suoraan kohdistettuja lisätoimia. Sosiaaliturvan myöntämisen olisi oltava tiiviimmin yhteydessä ihmisten aktivointiin. Lisäksi vero- ja etuusjärjestelmästä on poistettava pienipalkkaisen työn kannattavuutta heikentävät tekijät. Lisäämällä naisten ja ikääntyneiden henkilöiden työvoimaosuutta voitaisiin nostaa yleistä työllisyysastetta ja saavuttaa vuoteen 2020 mennessä tavoitteena oleva 72 prosentin kansallinen työllisyysaste. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien palaamista työmarkkinoille.

               (13)

               Slovakian nuorisotyöttömyysaste on unionin korkeimpia. Vuonna 2012 toteutettiin uudistuksia, joilla parannetaan koulutuksen laatua ja merkityksellisyyttä työelämän kannalta, mutta tästä huolimatta koulutuksesta työelämään siirtyminen on edelleen vaikeaa, eikä koulutusjärjestelmä pysty riittävän hyvin vastaamaan työmarkkinoiden tarpeisiin. Asukasta kohden lasketuissa koulutusmenoissa suositaan määrää laadun kustannuksella, ja opetustoimintaan (opettajat, oppimateriaalit ja laitteet) osoitetaan vähän varoja. Parantamalla korkea-asteen koulutuksen laatua ja lisäämällä yritysten ja oppilaitosten yhteistyötä voitaisiin myös kehittää toimiva osaamiskolmio, lisätä T&K:hon tehtävien investointien tuloksellisuutta ja houkuttelevuutta sekä parantaa Slovakian talouden innovointikykyä.

               (14)

               Työvoiman vajaakäyttö koskee myös syrjäytyneitä yhteisöjä, joiden jäsenillä on suuria ongelmia pyrkiessään osallistumaan työmarkkinoille ja koulutukseen. Vuonna 2012 ei toteutettu tuloksellisia toimia, sen jälkeen kun vuoteen 2020 ulottuva Slovakian tasavallan strategia romanien integroimiseksi hyväksyttiin, ja romanien ja muiden syrjäytyneiden yhteisöjen elinolot ovat edelleen huonot. On tärkeää vauhdittaa toimia, joilla parannetaan syrjäytyneiden ryhmien oppimistuloksia, ja varmistaa, että aikuisväestöön kohdistetaan aktivointitoimia.

               (15)

               Huomattavasta edistymisestä huolimatta Slovakia on EU:n viidenneksi energiaintensiivisin jäsenvaltio. Tämä johtuu osittain siitä, että teollisuuden osuus maan taloudesta (25,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) on suurin koko EU:ssa. Myös sähkön hinta on suhteellisen korkea erityisesti pienille ja keskisuurille teollisuusasiakkaille. Slovakia on viime vuosina pyrkinyt osittain vapauttamaan energiamarkkinat, mutta markkinoiden toimintaa pystytään vielä parantamaan erityisesti lisäämällä avoimuutta (muun muassa määrittämällä verkkotariffit) ja parantamalla sääntelyyn liittyvien päätösten taloudellisia perusteita ja ennakoitavuutta. Slovakia voi myös parantaa energian toimitusvarmuutta ja asettaa kunnianhimoisemmat energiatehokkuustavoitteet.

               (16)

               Slovakia aloitti vuonna 2012 mittavan julkishallinnon uudistuksen, jolla lisätään kansalaisille ja yrityksille tarjottavien julkisten palvelujen asiakassuuntautuneisuutta. Paikallisvirastoja lukuun ottamatta uudistus ei tässä vaiheessa kohdistu keskushallintoon eikä sen yleiseen laatuun ja vaikuttavuuteen. Tuomioistuinjärjestelmän uudistamisessa ei ole edistytty, minkä vuoksi oikeudenkäyntimenettelyt kestävät edelleen kauan erityisesti maksukyvyttömyystapauksissa. Myöskään vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä ei käytetä riittävästi. Slovakia uudisti vastikään julkisia hankintoja koskevat säännöt ja vahvisti myös julkisista hankinnoista vastaavan viraston riippumattomuutta. EU:n rakennerahastojen varojen käytöstä saadut kokemukset kuitenkin osoittavat, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tehokkaassa soveltamisessa riittää vielä haasteita.

               (17)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (18)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               (19)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (6). Koska Slovakian rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2013–2014 toimia, joilla se

               1.

               toteuttaa vuoden 2013 talousarvion suunnitellusti korjatakseen liiallisen alijäämän kestävällä tavalla ja toteuttaakseen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt julkisen talouden toimet; jatkaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellisia sopeutustoimia siten, että Slovakia voi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen viimeistään vuonna 2017; välttää kasvua edistävien menojen leikkauksia ja vauhdittaa toimia, joilla parannetaan julkisten menojen tehokkuutta; jatkaa jo toteutetun eläkeuudistuksen pohjalta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamista supistamalla julkisen eläkejärjestelmän rahoitusvajetta ja parantamalla terveydenhuoltosektorin kustannusvaikuttavuutta;

               2.

               nopeuttaa veropetosten torjuntaan tähtäävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja jatkaa arvonlisäveron kantamista tehostavia toimia, erityisesti lisäämällä verohallinnon analyyttisia valmiuksia ja tarkastusvalmiuksia; parantaa verosäännösten noudattamista; ottaa kiinteistöjen verotuksessa huomioon niiden markkina-arvon;

               3.

               lisää julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia, jotta ne voivat tarjota työnhakijoille yksilöllisiä palveluja, ja vahvistaa aktivointitoimien ja sosiaaliturvan välistä yhteyttä; puuttuu tehokkaammin pitkäaikaistyöttömyyteen aktivointitoimilla ja räätälöidyllä koulutuksella; lisää kannustimia naisten työssäkäynnille parantamalla päivähoitopalvelujen tarjontaa erityisesti alle kolmevuotiaille lapsille; supistaa pienituloisten työntekijöiden verokiilaa ja mukauttaa etuusjärjestelmää;

               4.

               vauhdittaa toimia, joilla puututaan korkeaan nuorisotyöttömyyteen, esimerkiksi nuorisotakuun avulla; toteuttaa toimia nuorten houkuttelemiseksi opetusalan ammatteihin ja parantaa oppimistuloksia; lisää ammatillisessa koulutuksessa ja harjoittelussa mahdollisuuksia työpaikalla tapahtuvaan oppimiseen; perustaa korkea-asteen koulutuksessa paremmin työsuuntautuneita kandidaattiohjelmia; kannustaa tehokkaaseen tietämyksen siirtoon edistämällä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja yrityssektorin välistä yhteistyötä; vauhdittaa toimia, joilla parannetaan syrjäytyneiden ryhmien, mukaan lukien romanit, pääsyä laadukkaan ja osallistavan esiopetuksen ja kouluopetuksen piiriin;

               5.

               vauhdittaa toimia, joilla parannetaan energiamarkkinoiden toimintaa; parantaa erityisesti sääntelyviranomaisen vastuuvelvollisuutta tariffien määritysmekanismin avoimuuden lisäämiseksi; vahvistaa liitäntäverkkoja naapurimaiden kanssa; parantaa energiatehokkuutta erityisesti rakennuksissa ja teollisuudessa;

               6.

               toteuttaa toimenpiteitä julkishallinnon riippumattomuuden vahvistamiseksi muun muassa muuttamalla virkamieslakia; parantaa henkilöresurssien hallintoa julkishallinnossa; vauhdittaa toimia, joilla lisätään keskeisten ministeriöiden analyyttisia valmiuksia ja samalla parannetaan kykyä hyödyntää EU:n varoja; toteuttaa toimia, joilla parannetaan oikeuslaitoksen tehokkuutta; kannustaa lisäämään vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttöä.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa vuodelle 2013 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/208/EU (EUVL L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 74.

      (4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 97.


title: 2011/516/EU: Komission suositus, annettu 23 päivänä elokuuta 2011 , dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               24.8.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 218/23

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 23 päivänä elokuuta 2011,
   dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2011/516/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Useita toimenpiteitä on toteutettu osana yleisstrategiaa, jolla pyritään vähentämään dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden esiintymistä ympäristössä, rehuissa ja elintarvikkeissa.

               (2)

               Dioksiinia sekä dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden yhteismääriä koskevat enimmäismäärät on vahvistettu rehujen osalta 7 päivänä toukokuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY (1) ja elintarvikkeiden osalta tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2).

               (3)

               Elintarvikkeiden osalta dioksiinia ja dioksiinin kaltaisia PCB-yhdisteitä koskevat toimintarajat on vahvistettu dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista 6 päivänä helmikuuta 2006 annetussa komission suosituksessa 2006/88/EY (3), jotta dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuissa ja elintarvikkeissa vähennettäisiin tehokkaasti. Toimivaltaisten viranomaisten ja alan toimijoiden on käytettävä toimintarajoja ratkaistakseen, missä tapauksissa on syytä tunnistaa saastumislähde ja toteuttaa toimia sen vähentämiseksi tai poistamiseksi. Koska dioksiineilla ja dioksiinin kaltaisilla PCB-yhdisteillä on eri lähteet, on aiheellista määrittää niille erilliset toimintarajat.

               (4)

               Dioksiinia ja dioksiinin kaltaisia PCB-yhdisteitä koskevat toimintakynnykset on vahvistettu direktiivissä 2002/32/EY.

               (5)

               Maailman terveysjärjestö (WHO) järjesti 28–30 päivänä kesäkuuta 2005 asiantuntijaseminaarin WHO:n vuonna 1998 käyttöönottamien toksisuusekvivalenssikertoimien (TEF) arvojen uudelleenarvioinnista. Monia TEF-arvoja muutettiin, erityisesti PCB-yhdisteiden, oktakloorattujen yhdisteiden ja pentakloorattujen furaanien osalta. Uusien TEF-arvojen vaikutuksia koskevat tiedot ja uusimmat esiintymisestä saadut tiedot on koottu Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteelliseen raporttiin ”Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed” (4). Sen vuoksi on syytä tarkastella toimintarajoja uudelleen uusien TEF-arvojen pohjalta.

               (6)

               Kokemus on osoittanut, että tutkimusten tekeminen ei ole joidenkin elintarvikkeiden toimintarajojen ylittyessä tarpeen. Näissä tapauksissa toimintarajan ylittyminen ei johdu tietystä saastumisen lähteestä, jota voidaan vähentää tai eliminoida, vaan ympäristön yleisestä saastumisesta. Näiden elintarvikkeiden osalta ei ole aihetta määrittää toimintarajoja.

               (7)

               Näin ollen suositus 2006/88/EY olisi korvattava tällä suosituksella,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   1.   Jäsenvaltioiden olisi suhteessa tuottamiensa, käyttämiensä ja kuluttamiensa rehujen ja elintarvikkeiden määriin seurattava satunnaisperiaatteella dioksiinien, dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden ja muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuissa ja elintarvikkeissa.
   2.   Jos direktiivin 2002/32/EY ja asetuksen (EY) N:o 1881/2006 säännöksiä ei noudateta ja jos dioksiinimäärien ja/tai dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määriä koskevat toimintarajat, jotka on määritetty elintarvikkeiden osalta tämän suosituksen liitteessä ja rehun osalta direktiivin 2002/32/EY liitteessä II, ylittyvät, jäsenvaltiot yhteistyössä toimijoiden kanssa

               a)

               aloittavat tutkimukset saastumislähteen tunnistamiseksi;

               b)

               toteuttavat toimenpiteitä saastumisen lähteiden vähentämiseksi tai poistamiseksi.

         3.   Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille löydöksistään, tutkimustensa tuloksista sekä saastumisen lähteiden vähentämiseksi tai poistamiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
   Kumotaan suositus 2006/88/EY 1 päivästä tammikuuta 2012.

      Tehty Brysselissä 23 päivänä elokuuta 2011.

            Komission puolesta

         John DALLI

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10.

      (2)  EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5.

      (3)  EUVL L 42, 14.2.2006, s. 26.

      (4)  EFSA Journal 2010; 8(3):1385, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1385.pdf

      LIITE
      Dioksiinit (polykloorattujen dibentso-para-dioksiinien (PCDD:t) ja polykloorattujen dibentsofuraanien (PCDF:t) summa ilmaistuna Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia (WHO-TEF)) ja dioksiinin kaltaiset polyklooratut bifeenyylit (PCB:t) ilmaistuna Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia (WHO-TEF). Ihmisille aiheutuvan riskin arvioinnissa käytettävät WHO-TEF:it perustuvat Genevessä kesäkuussa 2005 pidetyn Maailman terveysjärjestön (WHO) asiantuntijakokouksen päätelmiin (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006))

                  Elintarvike

                  Toimintaraja: dioksiinit + furaanit (WHO-TEQ) (1)

                  Toimintaraja: dioksiinien kaltaiset PCBS:t (WHO-TEQ) (1)

                  Liha- ja lihatuotteet (lukuun ottamatta syötäviä sivutuotteita) (2), jotka ovat peräisin seuraavista eläimistä:

                              —

                              nautaeläimet ja lampaat

                  1,75 pg/g rasvaa (3)

                  1,75 pg/g rasvaa (3)

                              —

                              siipikarja

                  1,25 pg/g rasvaa (3)

                  0,75 pg/g rasvaa (3)

                              —

                              siat

                  0,75 pg/g rasvaa (3)

                  0,5 pg/g rasvaa (3)

                  Sekarasvat

                  1,00 pg/g rasvaa (3)

                  0,75 pg/g rasvaa (3)

                  Viljelykalan ja viljeltyjen kalastustuotteiden liha

                  1,5 pg/g tuorepainoa

                  2,5 pg/g tuorepainoa

                  Raaka-maito (2) ja maitovalmisteet (2), voirasva mukaan luettuna

                  1,75 pg/g rasvaa (3)

                  2,0 pg/g rasvaa (3)

                  Kananmunat ja munatuotteet (2)

                  1,75 pg/g rasvaa (3)

                  1,75 pg/g rasvaa (3)

                  Hedelmät, vihannekset ja viljat

                  0,3 pg/g rasvaa

                  0,1 pg/g rasvaa

         (1)  Ylemmät pitoisuudet: suurimmat pitoisuudet lasketaan olettamalla kaikille määritysrajaa pienempinä pitoisuuksina esiintyville yhdisteille määritysrajaa vastaava arvo.

         (2)  Tämän ryhmän elintarvikkeet sellaisina kuin ne määritellään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

         (3)  Toimintarajoja ei sovelleta elintarviketuotteisiin, jotka sisältävät alle 2 prosenttia rasvaa.


				|

		52012PC0005

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS sen toteamisesta, ettei Unkari ole toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia /* COM/2012/05 final - 2012/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
sen toteamisesta, ettei Unkari ole
toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia
tuloksellisia toimia
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 8 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Perussopimuksen 126 artiklan mukaisesti
jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve
julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja
saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta
1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97[1],
joka annettiin edistämään julkistalouden liiallisten alijäämien pikaista
korjaamista.
(3)
Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission
suosituksesta päätöksen, jonka mukaan Unkarissa oli liiallinen alijäämä[2]. Neuvosto antoi samana päivänä
ja myös komission suosituksesta 104 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset,
joissa pyydettiin Unkarin viranomaisia toteuttamaan toimia keskipitkällä
aikavälillä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen
viimeistään vuonna 2008.
(4)
Neuvosto katsoi tammikuussa 2005 EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan nojalla, ettei Unkari ollut
toteuttanut neuvoston suositukseen perustuvia tuloksellisia toimia, ja antoi
maaliskuussa 2005 toisen EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan
perustuvan suosituksen, jossa liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi
asetettiin uudestaan vuosi 2008. Sen jälkeen kun julkisen talouden näkymät
olivat heikentyneet tuntuvasti Unkarissa, neuvosto teki marraskuussa 2005
päätöksen, jonka mukaan Unkari oli toistamiseen jättänyt noudattamatta EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisia suosituksia. Neuvosto
antoi sen vuoksi lokakuussa 2006 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan
7 kohdan mukaisen kolmannen suosituksen, jolla liiallisen alijäämän
korjaamiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2009. Se totesi
heinäkuussa 2009, että Unkarin viranomaisten voitiin katsoa toteuttaneen
lokakuussa 2006 annettuihin suosituksiin perustuvat tulokselliset toimet. Koska
talous- ja finanssikriisi oli johtanut vakavaan laskusuhdanteeseen, se antoi
EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan perustuvat tarkistetut
(kolmannet) suositukset.
(5)
Neuvoston heinäkuussa 2009 antaman suosituksen
mukaan Unkarin viranomaisten olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne
viimeistään vuonna 2011. Erityisesti Unkaria suositeltiin rajoittamaan
julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2009 varmistamalla, että
hyväksytyt ja ilmoitetut korjaavat toimenpiteet toteutettaisiin tinkimättömällä
tavalla, jotta päästäisiin tavoitteeseen eli 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Lisäksi suositeltiin vuodesta 2010 alkaen toteuttamaan tarvittavat
vakauttamistoimenpiteet tinkimättömällä tavalla, jotta varmistettaisiin
rakenteellisen alijäämän jatkuva supistuminen ja suhdannekorjaamattoman
alijäämän uusi supistuminen samalla kun turvauduttaisiin yhä enemmän
rakenteellisiin toimenpiteisiin julkisen talouden pysyvän kohenemisen
varmistamiseksi. Neuvosto myös suositti, että esitettäisiin ja hyväksyttäisiin
oikeaan aikaan uudet vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen
alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2011, ja jotta varmistettaisiin
kumulatiiviset 0,5 prosentin suuruiset julkisen talouden toimet suhteessa
BKT:hen vuosina 2010 ja 2011. Lisäksi Unkarin viranomaisia kehotettiin
varmistamaan, että julkisen talouden bruttovelkasuhde ohjataan vakaaseen
laskusuuntaan.
(6)
Komissio antoi 27 päivänä tammikuuta 2010
neuvostolle tiedonannon, jossa todettiin, että tuolloin käytettävissä olleiden
tietojen perusteella komissio katsoi, että Unkari oli toteuttanut heinäkuussa
2009 annettujen neuvoston suositusten mukaiset tulokselliset toimet, kun
erityisesti otettiin huomioon vuoden 2009 alijäämätavoitteen (3,9 % suhteessa
BKT:hen) saavuttamiseksi toteutetut vakauttamistoimenpiteet, joiden suuruus oli
1½ prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoden 2010 alijäämätavoitteen (3,8 %
suhteessa BKT:hen) saavuttamista tukevat eläke- ja sosiaalietuusjärjestelmien
rakenteelliset uudistukset sekä edistyminen uuden julkisen talouden kehyksen
täytäntöönpanossa. Samalla kuitenkin varoitettiin huomattavista riskeistä.
(7)
Niitä toimia, jotka Unkari on toteuttanut EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston
suosituksen perusteella liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna
2011, on arvioitu uudelleen. Arvio perustuu muun muassa liiallista alijäämää
koskevan menettelyn yhdeksänteen seurantaraporttiin, joka toimitettiin
komissiolle ja neuvostolle 15 päivänä joulukuuta 2011, ja sen pohjalta voidaan
tehdä seuraavat päätelmät:
–
Julkisen talouden vuoden 2010 tosiasiallinen
alijäämä jäi tavoitetta 0,4 prosenttia heikommaksi suhteessa BKT:hen, vaikka
talouskasvu oli vuonna 2010 vahvempaa kuin komission yksiköiden kevään 2009
talousennusteessa ennakoitiin. Kevään 2009 talousennuste oli ollut neuvoston
heinäkuussa 2009 antamien suositusten perustana. Julkisen talouden
rahoitusaseman odotetaan (sekä hallituksen arvioiden että komission yksiköiden
syksyn 2011 talousennusteen mukaan) kääntyvän ylijäämäiseksi vuonna 2011. Tämä
on kuitenkin yksinomaan kertaluonteisten tulojen ansiota. Näitä tuloja saadaan
9¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, kun eläkevaroja siirretään yksityisistä
eläkejärjestelmistä valtion pilariin. Samoin kertaluonteisia tuloja saadaan 0,9
prosenttia suhteessa BKT:hen alakohtaisista maksuista (televiestintä-,
energia-, vähittäismyynti- ja finanssialat). Ilman kertaluonteisia toimenpiteitä
alijäämä olisi noin 6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli
perussopimuksen 3 prosentin viitearvon. Liiallista alijäämää koskevassa
menettelyssä syksyllä 2011 antamassaan ilmoituksessa Unkarin viranomaiset
ennakoivat ylijäämää olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission
yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa ennakoitiin hieman pienempää ylijäämää
(3,6 % suhteessa BKT:hen), erityisesti sen vuoksi, että ennusteeseen oli
sisällytetty julkisten liikenneyhtiöiden velkojen osittainen ottaminen valtion
vastuulle (0,2 % suhteessa BKT:hen). Niiden tuoreiden tietojen perusteella,
joita on saatu kertaluonteisista tuloista syksyn 2011 talousennusteen
koontipäivän jälkeen, ylijäämä saattaa olla tätäkin pienempi. Rakenteellinen
alijäämä heikkeni 1½ prosenttia vuonna 2010 ja 1¼ prosenttia vuonna 2011 eli
yhteensä 2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kehitys oli päinvastaista kuin
neuvoston suositus, jonka mukaan olisi pitänyt varmistaa vähintään
kumulatiiviset 0,5 prosentin suuruiset julkisen talouden toimet suhteessa
BKT:hen näiden kahden vuoden aikana, jotta alijäämä olisi saatu korjattua
kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2011, joka oli asetettu määräajaksi. Tämä
rakenteellinen heikkeneminen heijastaa sitä seikkaa, ettei verohuojennuksia, joiden
suuruus oli yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kompensoitu rakenteellisilla
toimenpiteillä riittävässä määrin.
–
Talousarvioluonnoksessa vuoden 2012 tavoitteena on
2,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen lähentymisohjelman (LO) vuoden 2011
tarkistuksen mukaisesti. Tämän saavuttamiseksi talousarvioehdotukseen on
sisällytetty useita toimenpiteitä, joiden suuruus on viranomaisten mukaan
kaiken kaikkiaan lähes 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla
poikkeukselliseksi varapuskuriksi jätetään 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Sitä vastoin komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa julkisen
talouden alijäämän arvioidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2012. Talousarvioluonnokseen verrattuna tämä suurempi luku heijastaa
muun muassa 1 prosenttiyksikön alhaisempaa vuoden 2012
talouskasvuennustetta sekä varovaisempaa arviota tulojen ja menojen
kehityksestä. Samaan aikaan otaksutaan asianomaisen lainsäädännön mukaisesti,
ettei poikkeuksellista varantoa käytetä. Alijäämän 3 prosentin viitearvo
suhteessa BKT:hen saavutetaan kuitenkin ainoastaan sen ansiosta, että edellä
mainituista poikkeuksellisista maksuista saadaan kertaluonteisia tuloja lähes
0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
–
Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa
julkisen talouden alijäämän ennakoitiin heikkenevän uudelleen 3,7 prosenttiin
vuonna 2013 olettaen tavanomaiseen tapaan, että politiikka säilyy ennallaan.
Tämä johtuu pääosin siitä, että vähitellen käytöstä poistuvia poikkeuksellisia
maksuja, joiden suuruus on noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ei odoteta
tasapainotettavan uusilla säästöillä, joita saataisiin
rakenneuudistusohjelmasta kyseisenä vuonna.
–
Siltä perustalta, miten julkinen talous on
kehittynyt syksyn 2011 talousennusteen julkaisemisen jälkeen, vuoden 2012 ennuste
eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vaikuttaa edelleen realistiselta (jos
ei oteta huomioon makrotalouden ympäristön hiljattaista heikkenemistä). Tämä
selittyy sillä, että hallituksen 15 päivänä joulukuuta 2011 hyväksymän uuden
vakauttamispaketin, jonka suuruus on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen,
alijäämää supistava vaikutus pääpiirteissään tasapainottuu, koska
talousarvioluonnokseen on tehty alijäämää kasvattavia muutoksia. Se selittyy
myös niillä nettokustannuksilla, joita julkiselle taloudelle aiheutuu
pankkialan kanssa 15 päivänä joulukuuta 2011 tehdystä sopimuksesta ja
joita ei ole vielä tarkoituksenmukaisella tavalla kompensoitu uusilla
vakauttamistoimenpiteillä.
–
Kun otetaan huomioon rakenneuudistusohjelmaan
tehdyt uudet tarkennukset (asiaan liittyvät hallituksen ja parlamentin
päätökset esitetään yksityiskohtaisesti joulukuun 2011 seurantaraportissa),
vuodelta 2012 siirtyvä positiivinen perusvaikutus ja pankkialan kanssa tehdystä
sopimuksesta aiheutuvat nettokustannukset, vuoden 2013 alijäämäennustetta, joka
sisältyi syksyn 2011 talousennusteeseen, voitaisiin parantaa 3,7 prosentista
suhteessa BKT:hen 3¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on kuitenkin
edelleen selvästi yli alijäämän 3 prosentin viitearvon. Ero tämän
tarkistetun arvion ja virallisen tavoitteen (2,2 % suhteessa BKT:hen) välillä
johtuu ennen kaikkea siitä, että tietojen puuttuessa erityisistä toimenpiteistä
noin puolta rakennusuudistusohjelmasta ei voitu ottaa huomioon. Loppuero
viralliseen tavoitteeseen nähden johtuu suuremmaksi ennustetuista menoista
erityisesti valtion omistamien liikenneyhtiöiden ja teiden ylläpidon osalta
sekä hieman erilaisista kasvuoletuksista.
–
Päivitettyihin keskipitkän aikavälin ennusteisiin
kohdistuvat riskit kallistuvat kaiken kaikkiaan negatiivisiksi. Joitakin
positiivisia riskejä esiintyy. Erityisesti ne johtuvat odotettua parempien
tulovirtojen jatkumisesta vuosina 2012 ja 2013. Negatiivisten riskien odotetaan
kuitenkin ylittävän ne tuntuvasti. Eritoten kaikkien juoksuaikojen korot ovat
nousseet, valuuttakurssi on heikentynyt ja keskipitkän aikavälin talousnäkymät
vaikuttavat heikentyneen sen jälkeen, kun syksyn 2011 talousennuste julkaistiin
10 päivänä marraskuuta 2011. Kaiken kaikkiaan, jos nämä seikat otettaisiin
huomioon, sekä vuoden 2012 että vuoden 2013 alijäämäennusteet heikkenisivät
½ prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin alijäämä olisi hieman yli 3
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 3¾ prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2013.
–
Kun otetaan huomioon alijäämäennusteet ja
valuuttakurssioletukset, syksyn 2011 talousennusteessa julkisen bruttovelan
odotetaan kasvavan uudelleen lähes 77 prosenttiin suhteessa BKT:hen
viimeistään vuonna 2013. Velan määrä pieneni väliaikaisesti vuonna 2011
yksityisten eläkevarojen haltuunoton vuoksi. Jos julkisen talouden keskipitkän
aikavälin ennusteita päivitettäisiin pelkästään niiden uusien toimenpiteiden
perusteella, jotka on hyväksytty talousennusteen koontipäivän jälkeen,
ennakoitu velkasuhde pysyisi lähes muuttumattomana vuonna 2012 ja kohentuisi
ainoastaan hieman vuonna 2013. Kun otetaan huomioon ennen kaikkea kohonnut
korkotaso, Unkarin forintin ja euron vuoden 2011 lopun välinen valuuttakurssi,
joka oli 311 (eli noin 12 % heikompi kuin syksyn talousennusteessa käytetty
tekninen oletus), ja heikentynyt makrotalouden ympäristö, julkisen talouden
ennusteiden mahdolliset tulevat tarkistukset nostaisivat velkasuhteen noin 80
prosenttiin vuonna 2011. Tämän jälkeen se vakaantuisi noin 78,5 prosenttiin
sekä vuonna 2012 että vuonna 2013. Neuvostohan puolestaan suositteli, että
bruttovelkasuhde olisi ohjattava vakaaseen laskusuuntaan.
(8)
Yleisenä päätelmänä on, että vaikka Unkari
muodollisesti saavuttaa 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään
vuonna 2011, tämä ei perustu rakenteelliseen ja kestävään korjaukseen. Julkisen
talouden vuoden 2011 ylijäämä riippuu huomattavista kertaluonteisista tuloista,
joiden suuruus on yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tähän liittyy
rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivinen heikkeneminen vuosina 2010 ja 2011
2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suosituksena oli julkisen talouden
kumulatiivinen parantaminen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen lisäksi,
vaikka viranomaiset toteuttavat tuntuvia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna
2012, 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen saavutetaan jälleen kerran
ainoastaan sen ansiosta, että kertaluonteisia toimenpiteitä toteutetaan lähes
1 prosentti suhteessa BKT:hen. Lisäksi vuonna 2013 alijäämän (3¼ %
suhteessa BKT:hen) odotetaan taas ylittävän perussopimuksen viitearvon siinäkin
tapauksessa, että otetaan huomioon lisätoimenpiteet, joista on ilmoitettu
komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen. Alijäämän kasvu
vuonna 2013 johtuu ennen kaikkea siitä, että väliaikaiset kertaluonteiset tulot
loppuvat vähitellen suunnitelmien mukaisesti, eikä kaikkia suunniteltuja
rakenneuudistuksia ole tarkennettu riittävällä tavalla. Kaiken kaikkiaan tämä
tukee sitä päätelmää, etteivät Unkarin viranomaiset ole toteuttaneet EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 7 päivänä heinäkuuta
2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia riittäviä toimia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkari ei ole toteuttanut EY:n
perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 7 päivänä heinäkuuta 2009
annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia.
2 artikla
Tämä päätös on
osoitettu Unkarille.
Tehty Brysselissä 11.1.2012.
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               EUVL L 389, 30.12.2004, s. 27. Kaikki Unkarin
liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla
osoitteessa
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.


				|

		52014DC0407

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Viron vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0407 final */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Viron vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään
kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista,
jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti
täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden
saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen
Viron vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Viron vuosien
2012–2017 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15 päivänä marraskuuta
2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[4] mukaisesti lausunnon Viron alustavasta talousarviosuunnitelmasta
vuodeksi 2014[5].
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[6],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Viro toimitti vuoden 2014 kansallisen
uudistusohjelmansa 8 päivänä toukokuuta 2014 ja vuoden 2014 vakausohjelmansa
29 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta
niiden keskinäiset yhteydet on pystytty ottamaan huomioon.
(8)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa esitetyn julkisen
talouden strategian tavoitteena on pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa ja
luoda riittävät finanssipoliittiset puskurit taloudellisesti vaikeita aikoja
varten. Ohjelmassa vahvistetaan aikaisempi keskipitkän aikavälin tavoite, joka
on rakenteellinen ylijäämä ja joka on tiukempi kuin mitä vakaus- ja
kasvusopimuksessa edellytetään. Viron uudelleenlasketun rakenteellisen
rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen
vuonna 2014. Se poikkeaa siten vaaditusta sopeuttamisurasta ennen kuin paranee
0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja pysyy lähes
tasapainossa vuosina 2016–2017. Lisäksi ohjelmassa viitataan riskiin poiketa
menojen vertailuarvosta vuonna 2014 ja merkittävään poikkeamariskiin vuonna
2015. Kokonaisuutena tarkasteltuna suunniteltuun sopeuttamisuraan kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta liittyy riskejä, jotka koskevat vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Ohjelmaan sisältyvien julkisen
talouden kehitysennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota
mikään riippumaton taho ei ole vahvistanut, on uskottava ja pitkälti komission
yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukainen. Komission ennusteen mukaan
rakenteellisen alijäämän ennustetaan kasvavan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2014. Tämä johtaa 0,3 prosentin vajeeseen suhteessa BKT:hen verrattuna
vaadittuun sopeutukseen ja merkittävään poikkeamaan tarkasteltuna kahden vuoden
ajalta. Komission mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2015
edelleen 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään
poikkeamaan vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Odotettavissa
on, että menojen vertailuarvosta poiketaan merkittävästi vuosina 2014–2015.
Neuvosto katsoo vuoden 2014 vakausohjelman arvioinnin ja komission
talousennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että vaarana
on, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuosina
2014 ja 2015. Rakenteellista rahoitusasemaa koskeva sääntö talous- ja
rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta
tehdyn sopimuksen noudattamisesta tuli voimaan Virossa 23 päivänä maaliskuuta
2014 maan uuden talousarviolain myötä. Sääntöä on kuitenkin vielä täydennettävä
vahvistamalla monivuotisten menotavoitteiden sitovuutta.
(9)
Työmarkkinoiden osalta voidaan todeta, että
nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämisessä on edistytty huomattavasti.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimenpiteisiin, jotka tarjoavat työnteon
kannustimia pienipalkkaisille. Lisätoimet ovat tarpeen kasvavaan työvoimapulaan
puuttumiseksi, mukaan lukien ikääntymisen johdosta sekä terveys- ja
vajaakuntoisuussyistä poistuminen työmarkkinoilta. Tämän vuoksi työkykyä
koskevan uudistuksen oikea-aikainen hyväksyminen ja toteuttaminen on erittäin
tärkeää samalla kun varmistetaan uudistuksen toteuttamista edistävien
palvelujen saatavuus. Perhepoliittisten menojen kustannustehokkuutta voitaisiin
parantaa edelleen, mukaan lukien perhe-etuuksien rahoituksen uudelleen
kohdentaminen lastenhoitopalvelujen tapaisiin toimenpiteisiin. Tämän odotetaan
varhentavan naisten paluuta työmarkkinoille ja vähentävän jatkuvasti suurta
naisten ja miesten välistä palkkaeroa. Yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista
Tallinnan ja Tarton ulkopuolisilla alueilla edistäviä toimenpiteitä on
lisättävä, jotta talouskehityserot eivät kasvaisi ja työttömyys vähenisi
erityisesti matalan taitotason työntekijöiden keskuudessa.
(10)
Koulutusalalla on vastikään hyväksytty uudistuksia,
joiden tavoitteena on sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden
tarpeiden kanssa. Lisätoimenpiteet ovat tarpeen koulutuksesta työelämään
siirtymisen helpottamiseksi. Tarvitaan järjestelmällisiä toimenpiteitä,
erityisesti sellaisia, joihin myös työmarkkinaosapuolet osallistuvat, jotta
voidaan lisätä osallistumista ammattikoulutukseen ja työperäiseen oppimiseen,
erityisesti oppisopimuskoulutukseen. Elinikäistä oppimista koskevan strategian
täytäntöönpano edellyttää huomattavia ponnisteluja, jotta ammattitaidon
parantamisessa, uudelleenkoulutuksessa ja tutkintojen suorittamisessa
saavutetaan kipeästi tarvittava taso erityisesti työmarkkinoiden suhteen
heikossa asemassa olevien osalta. Viro soveltaa älykästä erikoistumiskehystä,
johon sisältyy yrittäjyys- ja kasvustrategia ja tutkimus-, kehitys- ja
innovaatiostrategia. Sen puitteissa keskitytään yhteisiin prioriteetteihin
samalla kun temaattisten aihepiirien erikoistumisastetta lisätään. Tutkimus-,
kehitys- ja innovaatiojärjestelmän kansainvälistämiseen ja priorisointiin
tähtääviä toimia olisi jatkettava ottaen huomioon talouden pieni koko.
(11)
Viron resurssi-intensiivisyys on erittäin suuri.
Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa on edistytty, mutta
ponnisteluja on jatkettava ja lisättävä erityisesti asuin- ja
teollisuusrakennusten kohdalla. Jätehuollon ja kaatopaikkojen osalta on
edistytty merkittävästi, mutta samalla on varmistettava kierrätyksen
taloudellinen kannattavuus. Liikenteen kehittämissuunnitelmaan kuuluvat
toimenpiteet on toteutettava, jotta Viro pystyy rajoittamaan
hiilidioksidipäästöjä päästökaupan ulkopuolisilla aloilla. Rahtiliikenteen
energiatehokkuutta voidaan parantaa käyttämällä kestävämpiä liikennemuotoja.
Julkisen liikenteen käyttöä voidaan lisätä parantamalla bussi- ja
matkustajajunaliikenteen alueellisten verkkojen ja yhteyksien keskinäistä
täydentävyyttä. Yksityisautoilu lisääntyy, kun taas henkilöautojen keski-ikä on
lähes kaksinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna ja uudet henkilöautot ovat
saastuttavimpien joukossa EU:ssa. Ympäristökannustimia, esimerkiksi verotusta,
on lisättävä merkittävästi. Rajat ylittävien energialiittymien osalta on
toteutettu lupaavia toimia, mutta Viron energiamarkkinoiden liittäminen täysin
EU:n energiamarkkinoihin vaatii aikaa ja investointeja.
(12)
Alueellisten erojen kasvu, johon yhdistyvät
negatiivinen väestönkehitys, tehottomuus ja paikallisviranomaisten yhteistyön
puute, haittaavat Viron kehitysmahdollisuuksia. Tämä kuvastaa osin pienten kuntien
rahoituskapasiteetin ja niille annettujen vastuiden epäsuhtaa samoin kuin
mittakaavaetujen rajoittuneisuutta. Palvelualueisiin ja palvelun
vähimmäisstandardeihin perustuva laadukkaiden julkisten palvelujen tehokkaampi
toteutus ja parempi saatavuus paikallistasolla, erityisesti liikenteessä,
pitkäaikaishoidossa, varhaiskasvatuksessa ja sosiaalipalveluissa, on
ennakkoedellytys, jotta aktivointi- ja työmarkkinatoimenpiteet olisivat
tuloksellisia.
(13)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut kattavasti Viron talouspolitiikkaa. Se on arvioinut vakausohjelman
ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden
merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan
kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden
mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla
EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson
yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävistä suosituksista 1–5.
(14)
Neuvosto on tutkinut Viron vakausohjelman tämän
arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[8]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
(15)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana myös
analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän
analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö
on euro. Myös Viron olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina
2014 ja 2015 toimia, joilla se
1.           vahvistaa
julkisen talouden toimenpiteitä vuonna 2014, kun otetaan huomioon, että
komission kevään 2014 talousennusteen mukaan vakaus- ja kasvusopimuksen
vaatimuksiin nähden on muodostumassa ero, jonka suuruus on 0,3 prosenttia suhteessa
BKT:hen, mikä kertoo merkittävän poikkeaman riskistä; vahvistaa vuonna 2015
huomattavasti julkisen talouden strategiaa huolehtiakseen siitä, että
keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ja siinä pysytään sen jälkeen;
täydentää talousarviosääntöä sitovammilla monivuotisilla menosäännöillä
keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä ja edistää edelleen julkisten
menojen tehokkuutta;
2.           parantaa työnteon kannustimia
pienipalkkaisiin suunnatuilla toimenpiteillä; kohdistaa aktivointitoimet
niihin, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista, erityisesti varmistamalla
työkykyä koskevan uudistuksen oikea-aikaisen hyväksymisen ja toteuttamisen;
lisää perhepolitiikan tuloksellisuutta ja kustannustehokkuutta ja parantaa
samalla lastenhoidon saatavuutta; ottaa käyttöön yhteensovitetut toimenpiteet
talouskehityksen ja yrittäjyyden edistämiseksi korkeasta työttömyydestä
kärsivillä alueilla;
3.           varmistaa, että
koulutusjärjestelmissä otetaan työmarkkinoiden tarpeet huomioon, parantaa
osaamis- ja tutkintotasoa laajentamalla elinikäisen oppimisen toimenpiteitä ja
lisää järjestelmällisesti osallistumista ammattikoulutukseen, mukaan lukien
oppisopimuskoulutus; lisää tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien priorisointia
ja erikoistumista ja edistää yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten
välistä yhteistyötä kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseksi;
4.           lisää ponnisteluja
erityisesti asuin- ja teollisuusrakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi;
vahvistaa merkittävästi liikennealan ympäristökannustimia vähemmän resursseja
vaativan liikkuvuuden edistämiseksi; jatkaa naapurijäsenvaltioihin
suuntautuvien rajat ylittävien energiaverkkojen kehittämistä energialähteiden
monipuolistamiseksi ja kilpailun edistämiseksi parantamalla Baltian energiamarkkinoiden
integraatiota;
5.           tasapainottaa
paikallishallinnon tulot paremmin sen vastuita vastaavasti; parantaa
paikallishallinnon tehokkuutta ja varmistaa laadukkaiden julkisten palvelujen
tarjonnan paikallistasolla, erityisesti niin, että sosiaalipalvelut täydentävät
aktivointitoimenpiteitä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 407 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[4]               EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               COM(2013) 8002 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu  14 päivänä maaliskuuta 2006 , Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2004

text:
               18.3.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 81/12

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,
   Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2004
   (2006/223/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun neljännen AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1),
   ottaa huomioon sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta (2), jolla on muun muassa perustettu yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ’yhdeksäs EKR’, ja erityisesti sen 32 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun yhdeksänteen kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (3) ja erityisesti sen 96–103 artiklan,
   on tutkinut yhdeksännen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2004, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2004 siihen liitettyine komission vastauksineen (4),
   katsoo, että edellä mainitun sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n varainhoidosta, ja
   katsoo, että komissio on pannut yhdeksännen EKR:n toimet täytäntöön varainhoitovuoden 2004 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,
   SUOSITTAA Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n toimien täytäntöönpanosta varainhoitovuodelta 2004.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K.-H. GRASSER

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (3)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (4)  EUVL C 301, 30.11.2005, s. 249.


Avis juridique important

|

32004H0024

Komission suositus, annettu 19 päivänä joulukuuta 2003, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2004 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4878)

Virallinen lehti nro L 006 , 10/01/2004 s. 0029 - 0037

Komission suositus,annettu 19 päivänä joulukuuta 2003,virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2004(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4878)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2004/24/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/397/ETY(1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,on kuullut elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevää pysyvää komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan vuoksi on tarpeen yhteisön tasolla luoda yhteensovitettuja elintarvikkeiden tarkastusohjelmia, joilla parannetaan jäsenvaltioissa toteutettavien tarkastusten toimeenpanon yhdenmukaisuutta.(2) Tällaisissa ohjelmissa olisi korostettava yhteisön elintarvikelainsäädännön noudattamista, sillä se on erityisesti suunniteltu kansanterveyden suojelua, kuluttajansuojaa ja hyvän kauppatavan varmistamista varten.(3) Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/99/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003(3), 3 artiklassa edellytetään, että direktiivin 89/397/ETY 7 artiklassa tarkoitetut laboratoriot noudattavat eurooppalaisen standardin EN 45000-sarjan - joka on nyt korvattu standardilla EN ISO 17025:2000 - perusteita.(4) Kansallisten ohjelmien ja yhteensovitettujen ohjelmien samanaikaisesta toimeenpanosta voidaan saada tietoja ja kokemuksia, joita voidaan käyttää tulevan tarkastustoiminnan ja lainsäädännön perustana,SUOSITTELEE:1. Jäsenvaltioiden olisi vuonna 2004 tehtävä tarkastuksia, joihin sisältyy soveltuvin osin näytteiden ottaminen ja niiden laboratorioanalyysi ja joiden tavoitteena on:- arvioida raakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettujen juustojen bakteriologista turvallisuutta,- arvioida tuoreen, jäähdytetyn siipikarjanlihan bakteriologista turvallisuutta termofiilisten kampylobakteerien kannalta,- arvioida mausteiden bakteriologista ja toksikologista turvallisuutta.2. Vaikka näytteiden oton ja/tai tarkastusten tiheyttä ei tässä suosituksessa aseteta, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että se on riittävä yleiskäsityksen saamiseksi tarkastelun kohteesta kussakin jäsenvaltiossa.3. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava pyydetyt tiedot tämän suosituksen liitteessä olevien lomakkeiden muodossa tulosten vertailukelpoisuuden parantamiseksi. Tiedot ja niitä koskeva selvitys, joka sisältää maininnan tuloksista ja toteutetuista noudattamisen valvontatoimenpiteistä, olisi toimitettava komissiolle 1 päivään toukokuuta 2005 mennessä.4. Tämän ohjelman mukaisesti analysoitavat elintarvikkeet olisi toimitettava direktiivin 93/99/ETY 3 artiklan mukaisiin laboratorioihin. Jos jäsenvaltiossa ei kuitenkaan ole tässä suosituksessa mainitun jonkin analyysin tekemiseen pystyvää laboratoriota, jäsenvaltio voi nimetä muun laboratorion, jolla on analyysien tekemiseen tarvittava kapasiteetti.5. Raakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettujen juustojen bakteriologinen turvallisuus5.1 Ohjelman alaRaakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettujen ja pilaantuneiden juustojen sisältämät monenlaiset bakteerit, kuten Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoksigeeninen Escherichia coli ja Staphylococcal enterotoxins, ovat aiheuttaneet ihmisissä ruokamyrkytyksiä.Raakamaitojuustojen valmistuksella ja kulutuksella on yhteisössä pitkät perinteet. Perinteen jatkumisen ja elintarvikkeiden turvallisuuden varmistamiseksi juustojen tuotannossa käytettävän raakamaidon tuotanto-, keruu- ja varastointijärjestelmää on parannettu merkittävästi. Kyseiset elintarvikealan toimijat kiinnittävät erityistä huomiota hygieniaan ja valvontaan koko tuotantoprosessin ajan.Ohjelman tämän osan tavoitteena on selvittää raakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettujen juustojen mikrobiologinen turvallisuus, jotta voidaan edistää kuluttajien suojelun korkeaa tasoa ja kerätä tietoa patogeenisten ja indikaattorimikro-organismien esiintyvyydestä kyseisissä tuotteissa. Selvitys koostuu vuoden mittaisesta ohjelmasta, jota täydennetään toisen vuoden aikana juustojen bakteriologista turvallisuutta koskevalla laajemmalla ohjelmalla. Tämän laajemman ohjelman tavoitteena on vahvistaa pilaantumisen perusarvo muiden juustoryhmien osalta, jotta raakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettujen juustojen erityisriskistä voidaan tehdä tarkoituksenmukaiset johtopäätökset. Tämän raakamaidosta ja termisoidusta maidosta valmistettuja juustoja koskevan ensimmäisen osan selvitysten tulokset analysoidaan ja annetaan tiedoksi ottaen huomioon kyseistä alaa koskevan yleiskatsauksen tulokset, jotka ovat käytettävissä toisen vuoden jälkeen.5.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäSelvityksissä olisi tarkasteltava raakamaidosta tai termisoidusta maidosta valmistettuja tuoreita, pehmeitä ja puolikovia juustoja. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on otettava tuotteista, myös tuontituotteista, edustavia näytteitä sekä tuotannossa että vähittäiskaupassa Salmonella- ja Listeria monocytogenes -bakteerien sekä termofiilisten kampylobakteerien esiintymisen selvittämiseksi samoin kuin Staphylococcus aureus- ja Escherichia coli -organismien kokonaismäärän määrittämiseksi. Jos löydetään Listeria monocytogenes -bakteereja, niiden lukumäärä on mainittava. Vähittäiskauppavaiheessa otettavista näytteistä voidaan tarkastaa ainoastaan Salmonella-bakteerien ja termofiilisten kampylobakteerien esiintyminen sekä Listeria monocytogenes -bakteerien määrä. Kunkin näytteen on oltava painoltaan vähintään 100 grammaa tai yksi kokonainen juusto, jos se painaa alle 100 grammaa. Näytteitä on käsiteltävä hygieenisesti, ne on sijoitettava kylmäsäiliöihin ja lähetettävä välittömästi analysoitaviksi laboratorioon.Laboratorioiden olisi voitava käyttää valitsemaansa menetelmää, kunhan sen tehokkuus vastaa tavoitetta. Salmonellan osoittamiseen suositellaan kuitenkin viimeisintä versiota standardista ISO 6785 tai EN/ISO 6579, Listeria monocytogenesin osoittamiseen viimeisintä versiota standardista EN/ISO 11290-1 ja 2, termofiilisen kampylobakteerin osoittamiseen viimeisintä versiota standardista ISO 10272:1995, Staphylococcus aureusin osoittamiseen viimeisintä versiota standardista EN/ISO 6888-1 tai 2 ja Escherichia colin lukumäärän määrittämiseen viimeisintä versioita standardista ISO 11866-2,3 tai ISO 16649-1,2. Muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten tunnustamia menetelmiä voidaan myös käyttää.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä näytteenoton laajuudesta.Näiden tarkastusten tulokset kirjataan liitteessä I olevien raporttilomakkeiden mallin mukaan.6. Tuoreen, jäähdytetyn siipikarjanlihan bakteriologinen turvallisuus termofiilisten kampylobakteerien kannalta6.1 Ohjelman alaTermofiiliset kampylobakteerit aiheuttavat eniten elintarvikkeisiin liittyviä sairauksia ihmisissä. Raportoitujen tapausten määrä on noussut viime vuosina, ja epidemiologiset tutkimukset osoittavat, että siipikarjanliha on merkittävä tartuntalähde ja että suuresta osasta ihmisravinnoksi tarkoitettua tuoretta siipikarjanlihaa löytyy näitä bakteereja.Tieteelliset tiedot eivät kuitenkaan vielä riitä siihen, että yhteisön lainsäädännössä voitaisiin vahvistaa perusteet kampylobakteereille, ja tämän patogeenin epidemiologian sekä muiden eläintuotteiden ja yleisemmin muiden elintarvikkeiden osuuden ymmärtämiseksi paremmin kehitetään parhaillaan lisätutkimuksia.Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida tuoreen siipikarjanlihan mikrobiologista turvallisuutta kampylobakteerien kannalta, jotta voidaan edistää kuluttajien suojelun korkeaa tasoa ja kerätä tietoa näiden bakteerien esiintyvyydestä tällaisissa tuotteissa.6.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäSelvityksissä olisi tarkasteltava tuoretta, jäähdytettyä siipikarjanlihaa, erityisesti kanaa ja kalkkunaa. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on otettava tuotteista, myös tuontituotteista, edustavia näytteitä sekä teurastamossa että vähittäiskaupassa termofiilisten kampylobakteerien esiintymisen selvittämiseksi. Kunkin näytteen on oltava painoltaan vähintään 10 grammaa, ja ne on otettava kaulanahasta ennen ruhojen jäähdyttämistä. Vähittäiskauppavaiheessa otettavien näytteiden on oltava painoltaan vähintään 25 grammaa tai suuruudeltaan 25 neliösenttimetriä. Näytteitä on käsiteltävä hygieenisesti, ne on sijoitettava kylmäsäiliöihin ja lähetettävä välittömästi analysoitaviksi laboratorioon. Tulosten vertailtavuuden parantamiseksi näytteet suositellaan myös otettavan toukokuun ja lokakuun välisenä aikana.Laboratorioiden olisi voitava käyttää valitsemaansa menetelmää, kunhan sen tehokkuus vastaa tavoitetta. Termofiilisen kampylobakteerin osoittamiseen suositellaan kuitenkin viimeisintä versiota standardista ISO 10272:1995. Muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten tunnustamia menetelmiä voidaan myös käyttää.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä näytteenoton laajuudesta.Näiden tarkastusten tulokset kirjataan liitteessä II olevien raporttilomakkeiden mallin mukaan.7. Mausteiden bakteriologinen ja toksikologinen turvallisuus7.1 Ohjelman alaMausteita, mausteyrttejä ja maustevihanneksia (mausteet) arvostetaan niiden eri makujen, värin ja aromien vuoksi. Mausteet voivat kuitenkin sisältää monia mikro-organismeja, muun muassa patogeenisiä bakteereja, homeita ja hiivoja. Jos niitä ei ole käsitelty oikein, ne voivat pilata nopeasti elintarvikkeen, jota niiden on tarkoitus parantaa. Mausteiden on raportoitu aiheuttaneen elintarvikkeisiin liittyviä sairauksia, kun niitä on lisätty elintarvikkeeseen, jossa patogeeneillä on ollut hyvät kasvumahdollisuudet. Mahdollisuudet kasvavat, kun mausteita lisätään elintarvikkeeseen, jota ei ole lämpökäsitelty asianmukaisesti. Jos toksiinien, esimerkiksi aflatoksiinien, määrä ylittää tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001(4) säädetyn määrän, voi kuluttajien terveydelle aiheutua vakavia riskejä.Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida mausteiden bakteriologista ja toksikologista turvallisuutta, kerätä tietoja patogeenisten mikro-organismien esiintyvyydestä ja varmistaa, että markkinoille saatetuissa mausteissa ei ylitetä yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja aflatoksiinimääriä, jotta voidaan taata kuluttajan suojelun korkea taso.7.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäJäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on otettava mausteista edustavia näytteitä tuonnin yhteydessä, tuotanto-/pakkauslaitoksissa, tukkukaupassa, mausteita elintarvikkeiden valmistuksessa käyttävissä laitoksissa ja vähittäiskaupassa seuraavia testejä varten:a) Enterobakteerien määrän määrittäminen, Salmonellan esiintyminen sekä Bacillus cereus- ja Clostridium perfringens -organismien lukumäärän laskeminen.Enterobakteerien määrän määritystä käytetään säteilyttämisen tai muun vastaavanlaisen mausteille tehdyn käsittelyn osoittimena. Kunkin näytteen on oltava painoltaan vähintään 100 grammaa tai yksi kokonainen pakkaus, jos se painaa alle 100 grammaa. Näytteitä on käsiteltävä hygieenisesti, ne on sijoitettava kylmäsäiliöihin ja lähetettävä välittömästi analysoitaviksi laboratorioon. Laboratoriot voivat käyttää valitsemaansa menetelmää, kunhan sen tehokkuus vastaa tavoitetta. Salmonellan osoittamiseen suositellaan kuitenkin viimeisintä versiota standardista ISO 6579:2002, enterobakteerien lukumäärän määrittämiseen suositellaan viimeisintä versiota standardista EN ISO 5552:1997, Bacillus cereus -organismin lukumäärän määrittämiseen viimeisintä versiota standardista ISO 7932:1993 ja Clostridium perfringens -organismin lukumäärän määrittämiseen viimeisintä versiota standardista ISO 7937:1997. Muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten tunnustamia menetelmiä voidaan myös käyttää.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä näytteenoton laajuudesta.Seuraavien tarkastusten tulokset kirjataan liitteessä III olevassa 1 ja 2 jaksossa olevien raporttilomakkeiden mallin mukaan.b) Aflatoksiinien määrä ei ylitä yhteisön lainsäädännössä vahvistettua enimmäismäärää.Näytteenotossa ja analyysissa olisi noudatettava näytteenotto- ja määritysmenetelmistä tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien virallista tarkastusta varten 16 päivänä heinäkuuta 1998 annetun komission direktiivin 98/53/EY(5) säännöksiä. Mainitun direktiivin mukaisesti näytteen on oltava kooltaan 1-10 kilogrammaa tarkastettavan erän koosta riippuen.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä näytteenoton laajuudesta.Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä IV olevaa mallia käyttäen.Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2003.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 186, 30.6.1989, s. 23.(2) EYVL L 290, 24.11.1993, s. 14.(3) EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1.(4) EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1.(5) EYVL L 201, 17.7.1998, s. 93.LIITE I>PIC FILE= "L_2004006FI.003302.TIF">LIITE II>PIC FILE= "L_2004006FI.003402.TIF">LIITE III1 JAKSO>PIC FILE= "L_2004006FI.003502.TIF">2 JAKSO>PIC FILE= "L_2004006FI.003601.TIF">LIITE IV>PIC FILE= "L_2004006FI.003702.TIF">