               30.11.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden rooli EU:n ja sen arvojen edistämisessä
   Euroopan parlamentin suositus 2. huhtikuuta 2014 neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkoshdehallinnolle lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden roolista EU:n ja sen arvojen edistämisessä (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

               —

               ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 hyväksymän YK:n yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen ja kaikki asiaa koskevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mukaan luettuina kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

               —

               ottaa huomioon Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 29 jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta,

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 11 artiklan,

               —

               ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat,

               —

               ottaa huomioon neuvoston 25. kesäkuuta 2012 hyväksymän ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (1),

               —

               ottaa huomioon 3. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (COM(2007)0568) ja 3. lokakuuta 2007 annetun komission valmisteluasiakirjan ”Ehdotus: toimielintenvälinen sopimus kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä” (COM(2007)0569),

               —

               ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Julkinen yleisradiotoiminta digitaaliaikana: kaksoisjärjestelmän tulevaisuus” (2),

               —

               ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (3),

               —

               ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta (4),

               —

               ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman digitaalisesta vapauden strategiasta EU:n ulkopolitiikassa (5),

               —

               ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaudesta maailmassa (6),

               —

               ottaa huomioon 24. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (7),

               —

               ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2012 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (8),

               —

               ottaa huomioon eurooppalaisen julistuksen lehdistönvapaudesta,

               —

               ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 aiheesta ”Laajentuminen: politiikat, kriteerit ja EU:n strategiset edut” (9), 12. joulukuuta 2013 Albaniaa koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (10), 6. helmikuuta 2014 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (11), 6. helmikuuta 2014 entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (12), 16. tammikuuta 2014 Islantia koskevasta vuoden 2012 edistymiskertomuksesta ja vaalien jälkeisistä näkymistä (13), 16. tammikuuta 2014 Kosovon yhdentymisestä Euroopan unioniin (14), 6. helmikuuta 2014 Montenegroa koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (15), 16. tammikuuta 2014 Serbiaa koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (16), 12. maaliskuuta 2014 Turkkia koskevasta vuoden 2013 edistymiskertomuksesta (17), 23. lokakuuta 2013 Euroopan naapuruuspolitiikasta: kohti vahvempaa kumppanuutta. Euroopan parlamentin kanta vuoden 2012 määräaikaiskertomuksiin (18), 23. toukokuuta 2013 siirtymävaiheessa olevien arabikevään maiden varallisuuden takaisin hankinnasta (19) ja 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (20) antamansa päätöslauselmat sekä 13. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle neuvotteluista EU:n ja Venäjän uudesta sopimuksesta (21),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 97 artiklan,

               —

               ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A7-0248/2014),

               A.

               ottaa huomioon, että riippumattomat eurooppalaiset lähetystoimintaa harjoittavat tiedotusvälineet tarjoavat yleisölle Euroopassa ja maailmanlaajuisesti yhteisen vision, tukevat EU:n perussopimuksissa vahvistettuja arvoja, kuten ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, ilmaisunvapaus mukaan luettuna, ja edistävät moniarvoisuutta, itsenäistä ajattelua, kulttuurin monimuotoisuutta, erilaisia näkemyksiä sekä perusarvoa väkivallattoman konfliktinratkaisun, suvaitsevaisuuden ja kunnioituksen edistämisestä EU:ssa ja sen ulkoisten suhteiden yhteydessä;

               B.

               ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden riippumattomuuteen kohdistuva uhka hallitusten väliintulon, toimittajien uhkailun, tiedotusvälineiden omistussuhteiden avoimuuden puutteen tai ensisijaisesti kaupallisten intressien kautta horjuttaa tiedotusvälineiden vapauden yleistä tilannetta ja moniarvoisuutta missä tahansa valtiossa;

               C.

               toteaa, että hallitukset ovat ensisijaisesti vastuussa ilmaisunvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden takaamisesta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta EU:n tehtävään valvoa EU:n perusoikeuskirjan 11 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden pannessa täytäntöön unionin lainsäädäntöä; toteaa, että unionin lainsäädännön, erityisesti Lissabonin sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 29, mukaan jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminta liittyy suoraan jokaisen yhteiskunnan demokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata tiedotusvälineiden moniarvoisuus;

               D.

               ottaa huomioon, että radio- ja televisiolähetystoiminta, jota sähköiset mediapalvelut yhä enemmän täydentävät, ovat tehokkaita ja kustannustehokkaita tapoja saavuttaa Euroopan ja kolmansien maiden yleisö, ja ne ovat useimpien kansalaisten pääasiallinen tietolähde EU:ssa ja sen ulkopuolella;

               E.

               ottaa huomioon, että uudet digitaaliset ja verkkotiedotusvälineet ovat osaltaan edistäneet moninaisuutta ja moniarvoisuutta ja että niillä on erityinen merkitys valtioissa, joissa perinteisempien tietolähteiden saatavuutta rajoitetaan;

               F.

               ottaa huomioon, että eurooppalaisilla kansainvälisillä yleisradiolähetyksillä voi olla tärkeä rooli demokratiaa, tiedotusvälineiden vapautta ja ihmisoikeuksia koskevien eurooppalaisten arvojen edistämisessä kaikkialla maailmassa, erilaisten kansallisten näkemysten selittämisessä, EU:n politiikoista tiedottamisessa, eurooppalaisen näkemyksen muovaamisessa sekä luotettavan ja korkealaatuisen tiedon tarjoamisessa yleisölle ja että tämä saavutetaan erityisesti vakaalla ja horjumattomalla sitoumuksella toimittajien riippumattomuuteen;

               G.

               toteaa, että demokratiakehitystä ja ihmisoikeuksia kolmansissa maissa edistävä lähetystoiminta ei sisälly yksiselitteisesti EU:n joukkoviestintäpolitiikkaan;

               H.

               toteaa, että on laadittava yhtenäinen eurooppalainen tiedotusvälineiden lähetystoimintaa EU:n ulkosuhteissa koskeva strategia, jotta voidaan edistää EU:n arvoja ja sen tavoitteita globaalina toimijana sekä muovata keskustelua ja lisätä ymmärrystä ulkopoliittisista aiheista;

               I.

               toteaa, että EU:n alkurahoitus ”European Radio for Belarus” -radioasemalle ja jatkuva hankeperusteinen tuki riippumattomille lähetystoimintaa harjoittaville tiedotusvälineille kolmansissa maissa ovat hyviä esimerkkejä ilmaisunvapauden ja muiden perusoikeuksien ja vapauksien edistämisestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteydessä;

               J.

               katsoo, että maailmanlaajuisen eurooppalaisen radiopalvelun perustaminen voisi olla hyvin hyödyllinen EU:n ulkosuhteissa käytettävä väline, jolla edistettäisiin yleismaailmallisia demokraattisia arvoja ja ihmisoikeuksia; toteaa, että sähköisen teknologian käyttö helpottaisi aloitteen toteuttamista;

               K.

               toteaa, että EU tukee kansainvälistä Euronews-uutiskanavaa, joka lähettää ohjelmaa 13 kielellä ja jonka lähetyksiä ymmärtää 53 prosenttia maailman väestöstä; toteaa, että kanavan lähetyksiä levitetään 410 miljoonaan kotitalouteen 155 maassa ja sen satelliittilähetysten peittoalue on maailmanlaajuinen, minkä lisäksi se on kanava, jolla on laajin potentiaalinen eurooppalainen yleisö ja laajin muiden kuin arabinkielisten uutisten yleisö arabimaissa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; toteaa, että kanavaa voi katsella kaikkialla maailmassa maksuttomasti erilaisten matkaviestintälaitteiden avulla;

               L.

               toteaa, että EU:lla on ollut Euronews-kanavan kanssa vuodesta 2005 lähtien palvelusopimus, jonka perusrahoitus on 5 miljoonaa euroa vuodessa ja jonka tarkoituksena on tuottaa ja lähettää useita EU-asioita käsitteleviä ohjelmia; toteaa, että tämän lisäksi vuonna 2007 allekirjoitettiin arabiankielisiä ja vuonna 2009 farsinkielisiä lähetyksiä koskevat palvelusopimukset ja että kummankin sopimuksen rahoitus on 5 miljoonaa euroa vuodessa ja kesto viisi vuotta; toteaa, että EU ja Euronews allekirjoittivat joulukuussa 2010 monivuotisen kumppanuutta koskevan puitesopimuksen; toteaa, että komission taloudellinen tuki Euronewsille vuodeksi 2013 vahvistettiin 8. toukokuuta 2013 annetulla komission päätöksellä, joka koski viestintäalan vuoden 2013 työohjelman hyväksymistä ja joka toimi rahoituspäätöksenä (C(2013)2631); toteaa, että Euronewsin vuodelle 2014 arvioidut tulot muodostuvat osakkaiden lisenssimaksuista (9 prosenttia), kaupallisesta tuotosta (49 prosenttia) ja Euroopan komission ja sen eri pääosastojen rahoituksesta (42 prosenttia);

               M.

               toteaa, että toimituksellinen riippumattomuus ilman poliittista puuttumista, puolueettomuus, moninaisuus ja katsojien kunnioittaminen ovat keskeinen osa Euronewsin vuotuista sitoumusta katsojille (22);

               N.

               toteaa, että komissio toteutti vuonna 2009 arvioinnin Euronewsin keskeisestä sopimuksesta ja että siinä vahvistettiin Euronewsin ainutlaatuinen ja kustannustehokas asema Euroopan laajuisena uutisten tarjoajana, joka tavoittaa Euroopassa enemmän katsojia kuin kilpailevat kansainväliset uutiskanavat (23);

               1.

               suosittaa neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle, että

                           a)

                           ymmärretään vapaiden eurooppalaisten tiedotusvälineiden merkitys ja erityisesti taloudellisesti kestävän ja riippumattoman julkisen yleisradiotoiminnan merkitys EU:n demokraattisten arvojen edistämisessä ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan alan toimintalinjoista tiedottamisessa, erityisesti lisäämällä ymmärrystä Eurooppaa yhdistävistä ja jakavista aiheista ja lähentämällä Euroopan kansalaisten käsitystä ulkopolitiikasta;

                           b)

                           laaditaan yhtenäinen ja kestävä strategia EU:n tiedotusvälineiden lähetystoiminnalle EU:n ulkosuhteiden yhteydessä ja edistetään tällä tavoin ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta sekä ylläpidetään ja vahvistetaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia Euroopassa ja kolmansissa maissa; tehdään tästä lähetystoimintaa koskevasta strategiasta kiinteä osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa;

                           c)

                           määritetään osana tätä strategiaa erityinen eurooppalaisia lähetystoimintaa harjoittavia tiedotusvälineitä koskeva lähestymistapa – tämän vaikuttamatta tiedotusvälineiden riippumattomuuteen ja jäsenvaltioiden toimivaltaan antaa, määrittää ja järjestää julkisen yleisradiotoiminnan tehtävät – joka:

                                       i)

                                       auttaa kehittämään kolmansissa maissa sellaista mediaympäristöä, joka edistää riippumattomien ja ammattimaisten lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden kehittämistä;

                                       ii)

                                       kannustaa eurooppalaista kansainvälistä lähetystoimintaa:

                                                   —

                                                   toimimaan moniarvoisessa ja kilpailuhenkisessä mediaympäristössä – viimeisimmät ajankohtaisuutiset ovat välittömästi saatavilla, voidaan hyödyntää uusimman tekniikan etuja ja toimitaan digitaalisen vallankumouksen eturintamassa – ja luomaan aitoa ja monipuolista sisältöä;

                                                   —

                                                   olemaan toimituksellisesti riippumattomia;

                                                   —

                                                   noudattamaan lähetystoimintaa koskevaa peruskirjaa, jossa edellytetään uutisoinnin paikkansapitävyyttä ja objektiivisuutta, tasapainoisen ja kattavan kuvan välittämistä EU:n ja jäsenvaltioiden moninaisuudesta sekä journalisteja koskevien sääntöjen noudattamista painottaen erityisesti toimenpiteitä, joilla taataan journalistinen riippumattomuus, paikkansapitävyys ja tasapaino, ja laatimaan tämän osalta omat itsenäiset käytännesääntönsä ja määrittämään toimitukselliset linjansa;

                                                   —

                                                   tarjoamaan foorumin yhteiskunnallisesti ja/tai poliittisesti tärkeitä asioita koskevalle mielipiteiden vaihdolle ja keskustelulle sekä johtamaan ja muokkaamaan tällä tavoin keskustelua Euroopan näkökulmasta laajan kirjeenvaihtajien verkostonsa ansiosta ja stimuloimaan yleisön kiinnostusta ja kansalaisten osallistumista;

                                                   —

                                                   käyttämään erilaisia uutisten ja mielipideohjelmien lähetysmenetelmiä, muun muassa televisiota, radiota, internetiä, sähköistä lähettämistä, sosiaalista mediaa ja mobiiliympäristöä, varmistaakseen näin, että lähetykset saavuttavat mahdollisimman laajan yleisön EU:n ulkopuolella;

                                                   —

                                                   kuvaamaan asianmukaisesti mielipiteiden ja kontekstien moninaisuutta EU:ssa, myös näkemyksiä ja todellisuutta uudemmissa jäsenvaltioissa;

                                                   —

                                                   kouluttamaan aktiivisesti uusia johtavia toimittajia EU:ssa ja EU:n ulkopuolisissa maissa;

                                                   —

                                                   tarttumaan rohkeasti vakaviin asioihin kattavasti ja esittämään objektiivisen todellisuuden useista näkökulmista;

                           d)

                           todetaan, että laajan kansallisten lähetystoiminnan harjoittajien verkostonsa ja laajan näkyvyysalueensa ansiosta Euronews-kanavalla voi olla tärkeä rooli mediaympäristössä ja Euroopan unionia koskevan keskustelun edistämisessä myös kolmansissa maissa; tunnustetaan kuitenkin, että tämän tärkeän roolin saavuttaakseen Euronews-kanavan olisi

                                       i)

                                       saatava valmiudet jatkaa toimintaa eri kielillä, myös muilla kuin Euroopan virallisilla kielillä;

                                       ii)

                                       pyrittävä edelleen vahvistamaan toimituksellista riippumattomuuttaan;

                                       iii)

                                       saatava valmiudet edistää toimittajien koulutusmahdollisuuksia EU-asioiden yhteydessä ja tarjottava edelleen ulkopuolisille toimittajille koulutusmahdollisuuksia, erityisesti Euronews Network -hankkeen kautta;

                                       iv)

                                       oltava taloudellisesti ja rakenteellisesti entistä vahvempi, jotta se voi toimia vastaavalla tasolla kuin maailmanlaajuiset uutiskanavat;

                                       v)

                                       julkistettava verkkosivustollaan yhteenveto tuloista toiminnan avoimuuden takaamiseksi;

                           e)

                           ohjataan EU:n hankeperusteista ulkoisen tuen rahoitusta niille lähetystoiminnan harjoittajille, jotka kunnioittavat ja noudattavat työssään journalistista riippumattomuutta, paikkansapitävyyttä ja tasapainoa koskevia korkeimpia vaatimuksia ja edistävät EU:n arvoja, sekä hankkeille, joilla tarjotaan riippumattomuudessa, tarkkuudessa ja kestävyydessä jälkeen jääneille lähetystoiminnan harjoittajille mahdollisuus noudattaa näitä normeja, ja otetaan huomioon, että lisärahoituksen myöntämisen ehtona on oltava suorituksen arviointi, joka tehdään mitattavissa olevien kriteerien perusteella;

                           f)

                           käynnistetään EU:n tason pohdintaprosessi tavoitteena perustaa maailmanlaajuinen eurooppalainen radiopalvelu;

                           g)

                           puututaan järjestelmällisesti tiedotusvälineiden vapauden rajoittamiseen kaikissa kahdenvälisissä tapaamisissa asianomaisten kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan maksimoida ehdotetun EU:n tiedotusvälineiden lähetystoimintaa koskevan strategian vaikutus EU:n ulkosuhteissa;

                           h)

                           lisätään jäsenvaltioiden tietoisuutta lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden merkityksestä EU:n ulkosuhteille ja etsitään keinoja koordinoida ehdotettua EU:n strategiaa jäsenvaltioiden alan toimien ja strategioiden kanssa johdonmukaisuuden vahvistamiseksi;

                           i)

                           autetaan kehittämään kolmansien maiden mediaympäristöä sekä riippumattomien ja ammattimaisten lähetystoimintaa harjoittavien tiedotusvälineiden kehittämistä;

                           j)

                           puututaan nopeasti tapauksiin, joissa eurooppalaisten kansainvälisten yleisradiolähetysten satelliittisignaalit estetään kolmansissa maissa, sekä tapauksiin, joissa kolmansien maiden hallitukset päättävät keskeyttää eurooppalaisten kanavien lähetykset;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja tiedoksi jäsenvaltioille.

      (1)  Neuvoston asiakirja 11855/2012.

      (2)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

      (3)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

      (4)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

      (5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324


               30.11.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 408/43

         P7_TA(2014)0258
   Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneita Venäjän viranomaisia koskevat yhteiset viisumirajoitukset
   Euroopan parlamentin suositus 2. huhtikuuta 2014 neuvostolle Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneita Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (2014/2016(INI))
   (2017/C 408/06)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 215 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Guy Verhofstadtin ja Kristiina Ojulandin ALDE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneita Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (B7-0473/2013),

               —

               ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle johdonmukaisesta politiikasta sellaisia hallintoja kohtaan, joihin EU soveltaa rajoittavia toimenpiteitä (1),

               —

               ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle Sergei Magnitskin tapauksessa osallisia Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (2),

               —

               ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin Sergei Magnitskin tapauksesta Venäjällä 20. maaliskuuta 2013 antaman julkilausuman,

               —

               ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan Sergei Magnitskin tapauksesta 12. heinäkuuta 2013 antaman julkilausuman,

               —

               ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen 28. tammikuuta 2014 antaman päätöslauselman ja suosituksen Sergei Magnitskin surmaajien rankaisemattomuuden estämisestä,

               —

               ottaa huomioon Yhdysvaltain päätökset matkustusrajoitusten asettamisesta useille Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneille virkamiehille sekä vastaavien rajoitusten harkitsemisen monissa muissa maissa,

               —

               ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2012 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (3),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 121 artiklan 3 kohdan,

               —

               ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0215/2014),

               A.

               toteaa, että Sergei Magnitskin pidättäminen ja hänen kuolemansa vankeudessa on hyvin dokumentoitu ja merkittävä osoitus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaamisesta Venäjällä; katsoo, että tapaus on asettanut kyseenalaiseksi Venäjän oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden ja on muistutus monista todistetuista puutteista oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisessa Venäjällä;

               B.

               ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien toteutumista Moskovan vankiloissa tarkkailevan julkisen valvontakomitean ja Venäjän presidentin alaisuudessa toimivan kansalaisyhteiskuntaa ja ihmisoikeuksia seuraavan neuvoston kahdessa riippumattomassa tutkinnassa kävi ilmi, että Sergei Magnitskia pidettiin epäinhimillisissä oloissa, hänet jätettiin tarkoituksella ilman hoitoa ja häntä kidutettiin;

               C.

               toteaa, että useiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä Yhdistyneiden kansakuntien, jäsenenä Venäjä on sitoutunut suojelemaan ja edistämään ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltioita; toteaa, että unioni on toistuvasti tarjonnut lisäapua ja asiantuntemusta auttaakseen Venäjää nykyaikaistamaan Euroopan neuvoston normien mukaisesti perustuslakiaan ja oikeusjärjestystään ja noudattamaan niitä;

               D.

               katsoo, että tarvitaan entistä enemmän johdonmukaista, vakaata ja kokonaisvaltaista unionin Venäjän-politiikkaa, jota kaikki jäsenvaltiot kannattavat ja jossa tuen ja avun antamiseen liittyy tiukkaa ja oikeudenmukaista kritiikkiä sekä tarvittaessa seuraamuksia ja rajoittavia toimenpiteitä;

               E.

               toteaa, että viisumirajoitukset ja muut rajoittavat toimenpiteet eivät sinänsä ole perinteisiä oikeudellisia seuraamuksia mutta antavat kuitenkin laajemmalle kohderyhmälle poliittisen signaalin unionin tuntemasta huolesta, minkä vuoksi ne ovat edelleen tarpeellinen ja oikeutettu ulkopolitiikan väline;

               F.

               toteaa, että korkea edustaja ei ole ottanut tätä kysymystä ulkoasiainneuvoston asialistalle ja että parlamentin 26. lokakuuta 2012 esittämään suositukseen ei ole annettu virallista vastausta;

               1.

               suosittaa neuvostolle, että

                           a)

                           laaditaan yhteinen unionin luettelo virkamiehistä, jotka ovat vastuussa Sergei Magnitskin kuolemasta, sitä seuranneesta oikeudellisesta peittelystä ja hänen äitinsä ja leskensä edelleen jatkuvasta ahdistelusta,

                           b)

                           asetetaan ja pannaan täytäntöön näitä virkamiehiä koskeva unionin laajuinen viisumikielto ja jäädytetään kaikki varat, joita heillä tai heidän lähiomaisillaan mahdollisesti on unionissa,

                           c)

                           tarkistetaan säännöllisesti ehdotettua viisumikieltoa koskevaa luetteloa,

                           d)

                           sisällytetään muiden muassa seuraavat Venäjän kansalaiset, joita vuonna 2012 hyväksytty Yhdysvaltain Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability -laki koskee, unionin laajuista viisumikieltoa koskevaan luetteloon ja otetaan haltuun kaikki varat, joita heillä mahdollisesti on unionissa:
                           Alisov, Igor, syntynyt 11. maaliskuuta 1968
                           Droganov, Aleksei (myös: Droganov, Alexei), syntynyt 11. lokakuuta 1975
                           Jegorova, Olga, syntynyt 29. kesäkuuta 1955
                           Gaus, Aleksandra, syntynyt 29. maaliskuuta 1975
                           Gerasimova, Anastasia, syntynyt 22. tammikuuta 1982
                           Grin, Viktor, syntynyt 1. tammikuuta 1951
                           Karpov, Pavel, syntynyt 27. elokuuta 1977
                           Himina, Jelena (myös: Himina, Elena), syntynyt 11. helmikuuta 1953
                           Kljujev, Dmitri (myös: Kljujev, Dmitriy), syntynyt 10. elokuuta 1967
                           Komnov, Dmitri, syntynyt 17. toukokuuta 1977
                           Krivorutško, Aleksei (myös: Krivorutško, Alex tai Krivorutško, Alexei), syntynyt 25. elokuuta 1977
                           Kuznetsov, Artem (myös: Kuznetsov, Artjom), syntynyt 28. helmikuuta 1975
                           Logunov, Oleg, syntynyt 4. helmikuuta 1962
                           Majorova, Julia, syntynyt 23. huhtikuuta 1979
                           Pavlov, Andrei, syntynyt 7. elokuuta 1977
                           Petšegin, Andrei, syntynyt 24. syyskuuta 1965
                           Podoprigorov, Sergei, syntynyt 8. tammikuuta 1974
                           Ponomarev, Konstantin, syntynyt 14. elokuuta 1971
                           Prokopenko, Ivan Pavlovitš, syntynyt 28. syyskuuta 1973
                           Reznitšenko, Mihail, syntynyt 20. helmikuuta 1985
                           Sapunova, Marina, syntynyt 19. kesäkuuta 1971
                           Šupolovski, Mihail, syntynyt 28. syyskuuta 1983
                           Siltšenko, Oleg, syntynyt 25. kesäkuuta 1977
                           Stašina, Jelena (myös: Stašina, Elena tai Stašina, Helen), syntynyt 5. marraskuuta 1963
                           Stepanova, Olga, syntynyt 29. heinäkuuta 1962
                           Stroitelev, Denis, syntynyt 23. tammikuuta 1973
                           Tagijev, Fikret, syntynyt 3. huhtikuuta 1962
                           Toltšinski, Dmitri (myös: Toltšinski, Dmitry), syntynyt 11. toukokuuta 1982
                           Uhnaljova, Svetlana (myös: Uhnalev, Svetlana tai Uhnaleva, Svetlana V.), syntynyt 14. maaliskuuta 1973
                           Uržumtsev, Oleg, syntynyt 22. lokakuuta 1968
                           Vinogradova, Natalia, syntynyt 16. kesäkuuta 1973
                           Voronin, Viktor, syntynyt 11. helmikuuta 1958,

                           e)

                           kehotetaan Venäjää tekemään uskottava, perinpohjainen ja riippumaton tutkinta Sergei Magnitskin kuolemasta tutkintavankeudessa ja saattamaan syylliset oikeuden eteen,

                           f)

                           kehotetaan Venäjää lopettamaan Sergei Magnitskia koskeva tämän kuoleman jälkeen aloitettu oikeudenkäynti ja lopettamaan hänen äitinsä ja leskensä painostaminen osallistumaan kyseiseen prosessiin;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä Venäjän valtionduumalle ja hallitukselle.

      (1)  EUVL C 239 E, 20.8.2013, s. 11.

      (2)  EUVL C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

      (3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0575.


title: Neuvoston suositus, annettu 20. marraskuuta 2017, tutkinnon suorittaneiden seurannasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
               9.12.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 423/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 20. marraskuuta 2017,
   tutkinnon suorittaneiden seurannasta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2017/C 423/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Useissa jäsenvaltioissa on huolenaiheena tutkinnon suorittaneiden työllistyvyys koulutuksen päättymisen jälkeen, etenkin koska vastikään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllisyysaste unionissa ei ole täysin elpynyt vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen (1) ja ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllisyystilanne vaihtelee jäsenvaltioittain.

               (2)

               Vuodelle 2015 annetuissa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa (2) jäsenvaltioita kehotettiin yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistämään tuottavuutta ja työllistyvyyttä tarjoamalla asianmukaisia tietoja, taitoja ja osaamista.

               (3)

               Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää saada laadukkaita tietoja siitä, mitä tutkinnon suorittaneet tekevät tutkinnon suorittamisen tai koulutuksensa päättymisen jälkeen, jotta voidaan sekä ymmärtää tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyteen liittyvien ongelmien syitä tietyillä alueilla ja taloussektoreilla tai tiettyjen korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen koulutusalojen osalta että löytää ratkaisuja näihin työllistyvyyttä koskeviin ongelmiin. Tällaisen tiedon merkitystä korostetaan sekä eurooppalaisissa korkeakoulutuksen laadunvarmistusstandardeissa ja -ohjeissa (ESG) (3) että ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisessa viitekehyksessä (EQAVET) (4).

               (4)

               Koska monissa unionin osissa ei kuitenkaan ole hyvin kehittyneitä järjestelmiä korkea-asteen tutkinnon ja ammatillisen tutkinnon suorittamisen vaikutuksia koskevien tietojen keräämistä, analysointia ja hyödyntämistä varten, tarvitaan parempia tietoja, jotta opiskelijat voisivat tehdä tietoon perustuvia opiskeluvalintoja tai jotta kansallisia koulutusohjelmia tai hallituksen politiikkaa voitaisiin suunnitella niiden perusteella.

               (5)

               Lisäksi työmarkkinoille siirtymiseen vaikuttavat merkittävässä määrin talouden tilanne, koulutusaste ja koulutusala. Siihen vaikuttavat myös sosiodemografiset tekijät ja perheen sosioekonominen tausta (5). Tietojen kerääminen näistä eri tekijöistä on siis olennaisen tärkeää, jotta ongelmaan voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti.

               (6)

               Vaikka jäsenvaltiot ovat kehittämässä seurantajärjestelmiä, tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista on vain vähän.

               (7)

               Koska vertailukelpoisia tietoja on saatavilla vain laajuudeltaan rajallisesti ja jäsenvaltioissa kansallisesti kerätyt tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia, on vaikea tehdä päätelmiä eri maissa ja alueilla havaittujen kehityssuuntausten erojen ja tulosten pohjalta.

               (8)

               Unionin korkeakoulutuksen nykyaikaistamissuunnitelman uudelleentarkastelua koskevassa julkisessa kuulemisessa (6) tuotiin esiin huoli, että korkea-asteen koulutus ei anna tutkinnon suorittaneille niitä tietoja, taitoja ja osaamista, joita he tarvitsevat menestyäkseen nopeasti kehittyvässä koulutusympäristössä ja työelämässä, ja että joissakin jäsenvaltioissa on edelleen jatkuvia osaamisen kohtaanto-ongelmia.

               (9)

               Jäsenvaltiot ovat pyytäneet unionin tason toimia, joilla parannettaisiin työllisyyttä, osaamisen kohtaanto-ongelmia ja työmarkkinoiden tarpeita koskevaa tiedonkulkua. Etenkin neuvoston ja komission vuoden 2015 yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (7) täytäntöönpanosta ehdotetaan korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssin ja yhteiskunnallisen merkityksen edistämistä muun muassa siten, että hankitaan paremmin tietoa työmarkkinoiden tarpeista ja tuloksista ja ennakoidaan ne paremmin, esimerkiksi seuraamalla vastavalmistuneiden uria.

               (10)

               Vuonna 2015 annetussa Riian julkilausumassa ammatillisen koulutuksen keskipitkän aikavälin uusista tavoitteista 2015–2020 jäsenvaltiot sitoutuivat myös varmistamaan jatkuvien tieto- ja palautemekanismien luomisen muun muassa käyttämällä ammatillisen tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä koskevia tietoja sekä yhdistämällä oppimista, työmarkkinoille pääsyä ja urakehitystä koskevia tietoja ja kehittämällä kansallisen tason toimijoiden valmiuksia käyttää tutkinnon suorittaneita koskevia tietoja perustana opetussuunnitelmien, ammattiprofiilien ja ammatillisten tutkintojen sisällön mukauttamisessa uusiin taloudellisiin ja teknisiin vaatimuksiin.

               (11)

               Päätöslauselmassa sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon (8) jäsenvaltiot korostivat, että ratkaisujen löytäminen osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja osaamisvajeeseen on ensisijaisen tärkeää.

               (12)

               Tämä perustui aiemmin tehtyyn työhön. Jäsenvaltiot sopivat vuonna 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä yrittäjyydestä koulutuksessa (9), että kun mahdollista, ne hyödyntävät tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatuja tietoja arvioidessaan yrittäjyyskoulutuksen laatua ja tehokkuutta.

               (13)

               Vuonna 2013 annetuissa neuvoston päätelmissä korkea-asteen koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta (10) jäsenvaltiot päättivät helpottaa tietojen antamista koulutuksen ja työmarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja tuloksista.

               (14)

               Vuonna 2012 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydestä (11) jäsenvaltiot sopivat lisäksi vahvistavansa vertailuarvoksi, että vuoteen 2020 mennessä pitäisi enintään kolme vuotta ennen vertailuvuotta valmistuneiden työllisten tutkinnon suorittaneiden (20–34-vuotiaat) osuuden olla vähintään 82 prosenttia, ja seuraavansa työllisten tutkinnon suorittaneiden osuutta, jotta voitaisiin parantaa näyttöperustaa koulutuksen ja työelämän välistä rajapintaa koskevan politiikan kehittämiseksi, samalla kun jäsenvaltiot ja komissio sitoutuivat keräämään laadullisia tietoja ja hyviä käytäntöjä, joilla täydennettäisiin määrällistä seurantaa ja tuettaisiin näyttöön perustuvaa poliittista päätöksentekoa.

               (15)

               Sen vuoksi Euroopan komissio on uutta osaamisohjelmaa Euroopalle koskevassa tiedonannossa (12) asettanut etusijalle ammatinvalinnan helpottamisen parantamalla taitoja koskevaa tietoa ja sen hankintaa ehdottamalla korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevaa aloitetta, jolla autetaan jäsenvaltioita parantamaan tietoja tutkinnon suorittaneiden siirtymisestä työmarkkinoille. Tähän liittyen tässä suosituksessa esitetään jäsenvaltioiden aloitteita täydentävä toimintamalli, ja sitoumukset perustuvat vapaaehtoisuuteen.

         SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE SEURAAVAA:
   Asiaan liittyvä kansallinen ja unionin lainsäädäntö, etenkin henkilötietojen suojaa koskeva direktiivi 95/46/EY (13), käytettävissä olevat resurssit ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa:

               1.

               Jäsenvaltiot parantavat tutkinnon suorittaneiden (14) sekä tapauksen mukaan henkilöiden, jotka jättävät kesken korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen, toimintaa koskevien tietojen saatavuutta ja laatua, mukaan luettuna edistymällä vuoteen 2020 mennessä sellaisten tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmien perustamisessa, joihin voi sisältyä:

                           a)

                           relevanttien anonymisoitujen hallinnollisten tilastotietojen keruu koulutus-, verotus-, väestö- ja sosiaaliturvatietokannoista;

                           b)

                           tutkinnon suorittaneita koskevien pitkittäistutkimusten kehittäminen koulutusjärjestelmän ja kun asianmukaista oppilaitosten tasolla ottaen huomioon, että laadulliset tiedot ihmisten siirtymisestä työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen ja heidän myöhemmästä urakehityksestään ovat tärkeitä; ja

                           c)

                           viranomaisten mahdollisuus liittää yhteen eri lähteistä olevia anonymisoituja tietoja saadakseen kokonaiskuvan tutkinnon suorittamisen vaikutuksista.

      Kerättävien tietojen sisältö

               2.

               Koska tämän neuvoston suosituksen tavoitteena on parantaa tietojen vertailtavuutta, jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja seuraavilta aloilta:

                           a)

                           sosiobiografiset ja sosioekonomiset tiedot

                           b)

                           tiedot koulutuksesta

                           c)

                           tiedot työstä ja jatkokoulutuksesta

                           d)

                           koulutuksen relevanssi työn tai elinikäisen oppimisen kannalta

                           e)

                           urakehitys.

      Tutkinnon suorittaneita koskevat pitkittäistutkimukset

               3.

               Jäsenvaltiot kannustavat korkeaan, edustavaan ja jatkuvaan vastausosuuteen tutkinnon suorittaneille suunnatuissa, pitkittäistutkimuksina toteutettavissa kyselyissä ja mahdollisuuksien mukaan niiden tutkinnon suorittaneiden seurantaan, jotka ovat muuttaneet ulkomaille opiskelemaan tai opintojen suorittamisen jälkeen.

      Eurooppalainen yhteistyö

               4.

               Jäsenvaltiot osallistuvat asiantuntijaverkostoon, joka kannustaa jäsenvaltioita yhteistyöhön ja vastavuoroiseen oppimiseen seurantajärjestelmien ja niiden jatkokehittämisen osalta. Tämä verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vertailukelpoisuuden parantamiseksi ja yhteisten määritelmien laatimiseksi. Suosituksen 3 ja 9 kohdassa tarkoitettujen pitkittäistutkimusten osalta verkosto tarkastelee eri vaihtoehtoja yhteisiksi periaatteiksi ja optimaaliseksi suoritustiheydeksi sekä ulkomaille muuttaneiden tutkinnon suorittaneiden seuraamiseksi.

               5.

               Tämä verkosto toteutetaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) olemassa olevien hallintorakenteiden mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä mahdollisesti seuraavia uusia rakenteita.

      Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen

               6.

               Jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevien analyysien tulosten ajantasaisen, säännöllisen ja laajan levittämisen ja hyödyntämisen tavoitteenaan

                           a)

                           tehostaa opintojen aloittamista harkitseville, nykyisille opiskelijoille ja tutkinnon suorittaneille annettavaa ammatinvalinnanohjausta;

                           b)

                           tukea opetussuunnitelmien laatimista ja päivittämistä relevanttien taitojen hankkimisen ja työllisyyden parantamiseksi;

                           c)

                           parantaa ammattitaitoisen työvoiman ja työpaikkojen kohtaamista kilpailukyvyn ja innovaatioiden tukemiseksi paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä osaamisvajeen korjaamiseksi;

                           d)

                           varautua muuttuviin työllisyys-, koulutus- ja sosiaalisiin tarpeisiin ja ennustaa ne; ja

                           e)

                           myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen sekä kansallisella että unionin tasolla.

      Rahoitus

               7.

               Jäsenvaltiot varmistavat vakaan rahoituksen tutkinnon suorittaneiden seuranta-aloitteille osoittamalla riittävät monivuotiset resurssit kansallisista tai eurooppalaisista rahoituslähteistä kuten Erasmus+-ohjelmasta tai Euroopan rakenne- ja investointirahastoista silloin kun se on asianmukaista ja linjassa käytettävissä olevien resurssien, oikeusperustan ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita.

      Raportointi

               8.

               Jäsenvaltiot arvioivat tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä ja raportoivat siitä komissiolle asiantuntijaverkoston välityksellä kahden vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä ja sen jälkeen säännöllisesti.

         SUOSITTAA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

               9.

               Komissio kehittää korkea-asteen tutkinnon (15) suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen pilottivaiheen, jolla pyritään parantamaan tutkinnon suorittaneiden työllisyyttä ja sosiaalisia tuloksia koskevien vertailukelpoisten tietojen saatavuutta ja joka pohjautuu Eurograduate-toteutettavuustutkimuksen tuloksiin (16) sekä jäsenvaltioiden kokemuksiin omista tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmistään. Komissio esittää asiantuntijaverkostolle raportin tämän pilottitutkimuksen tuloksista kolmen vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä. Jos pilottivaiheessa saadaan myönteisiä tuloksia, komissio kuulee jäsenvaltioita siitä, toteutetaanko korkea-asteen tutkinnon suorittaneita koskeva eurooppalainen tutkimus kokonaisuudessaan.

               10.

               Komissio tarjoaa tarpeen mukaan tukea valmiuksien parantamiseen, jotta voidaan perustaa tutkinnon suorittaneiden seurantajärjestelmiä, jotka perustuvat hyviin käytäntöihin. Ammatillisen koulutuksen osalta tähän kuuluu kaikki jäsenvaltiot kattava laaja kartoitus, jossa tarkastellaan eri vaihtoehtoja unionin tason yhteistyötä varten ja jonka pohjalta voitaisiin arvioida ammatillisen tutkinnon suorittaneita koskevan eurooppalaisen tutkimuksen toteutettavuutta, jos se katsotaan tarpeelliseksi. Valmiuksien parantamiseen liittyen komissio tarjoaa tukea myös viranomaisten, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja ohjauspalveluiden välistä yhteistyötä varten tutkinnon suorittaneiden seurannasta saatavien tietojen saatavuuden, vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamiseksi.

               11.

               Komissio edistää vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, vahvistaa yhteistyötä perustamalla asiantuntijaverkoston ja tukemalla sen työtä sekä tekee yhteistyötä muiden asiaan liittyvien asiantuntijaryhmien, kansainvälisten järjestöjen ja EU:n toimielinten ja virastojen kanssa.

               12.

               Komissio varmistaa, että tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevat analyysit ovat jäsenvaltioiden ja sidosryhmien käytettävissä.

               13.

               Komissio tukee eurooppalaisten rahoituslähteiden kuten Erasmus+-ohjelman tai Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöä silloin kun se on asianmukaista ja linjassa niiden rahoituskapasiteetin, oikeusperustan, päätöksentekoprosessin ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluita.

               14.

               Komissio raportoi tämän suosituksen täytäntöönpanosta neuvostolle viiden vuoden kuluessa sen hyväksymisestä.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. REPS

      (1)  COM(2015) 690 final.

      (2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1848, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2015 (EUVL L 268, 15.10.2015, s. 28).

      (3)  ISBN 952-5539-04–0.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta (EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1).

      (5)  Sukupuolen ja maahanmuuttajataustan vaikutuksesta koulusta työelämään siirtymiseen, ks. Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, luku 13, OECD / Euroopan unioni (2015).

      (6)  SWD(2016)0195 final.

      (7)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25.

      (8)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 24 päivänä helmikuuta 2016, sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon (EUVL C 105, 19.3.2016, s. 1).

      (9)  EUVL C 17, 20.1.2015, s. 2.

      (10)  EUVL C 168, 14.6.2013, s. 2.

      (11)  EUVL C 169, 15.6.2012, s. 11.

      (12)  COM(2016)381 final.

      (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (14)  Tässä neuvoston suosituksessa ’tutkinnon suorittaneella’ tarkoitetaan henkilöä, joka suorittaa päätökseen minkä tahansa tasoisen korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen (vähintään EQF-taso 4). Tiedossa kuitenkin on, että joissakin jäsenvaltioissa on aloitteita myös koulunkäynnin keskeyttäneiden seurantaa varten.

      (15)  Vähintään EQF-taso 5.

      (16)  Eurograduate-toteutettavuustutkimus koskee ainoastaan korkea-asteen koulutusta.


               30.11.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 408/46

         P7_TA(2014)0259
   Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 69. istunto
   Euroopan parlamentin suositus 2. huhtikuuta 2014 neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 69. istunnosta (2014/2017(INI))
   (2017/C 408/07)

      Euroopan parlamentti, joka

               —

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21 ja 34 artiklan,

               —

               ottaa huomioon Alexander Graf Lambsdorffin ALDE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 69. istunnosta (B7-0014/2014),

               —

               ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 68. istunnon,

               —

               ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2013 antamansa suosituksen neuvostolle YK:n yleiskokouksen 68. istunnosta (1),

               —

               ottaa huomioon neuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät EU:n painopisteet YK:n yleiskokouksen 68. istuntoa varten (2),

               —

               ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Euroopan unionin osallistumisesta Yhdistyneiden kansakuntien työhön (3) ja 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:sta maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä (4),

               —

               ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvoston naisia, rauhaa ja turvallisuutta käsittelevän päätöslauselman 1325 kymmenvuotispäivästä (5),

               —

               ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman demokratiakehitystä edistävästä EU:n ulkopolitiikasta (6),

               —

               ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 24. kesäkuuta 2013 antaman päätöslauselman 2016 seksuaaliseen väkivaltaan syyllistyneiden rankaisemattomuuden vastaisista toimista sekä aikaisemmat samaa aihetta koskevat päätöslauselmat (7),

               —

               ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2013 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien suojeluvastuun periaatteesta (8),

               —

               ottaa huomioon 8. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman korruptiosta julkisella ja yksityisellä sektorilla ja sen vaikutuksista ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (9),

               —

               ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 22. istunnosta (10),

               —

               ottaa huomioon työjärjestyksen 121 artiklan 3 kohdan ja 97 artiklan,

               —

               ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A7-0250/2014),

               A.

               ottaa huomioon, että sitoutuminen tehokkaaseen monenvälisyyteen, jonka ytimessä on YK, on olennainen osa unionin ulkopolitiikkaa ja perustuu varmuuteen siitä, että tehokkaan monenvälisen järjestelmän avulla voidaan parhaiten saavuttaa yhteiset tavoitteet ja käsitellä maailmanlaajuisia kriisejä, haasteita ja uhkia;

               B.

               ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot ovat suurin yksittäinen YK:n toiminnan rahoittaja (talousarvio, ohjelmat ja YK:n rahastot sekä rauhanturvamäärärahat);

               C.

               ottaa huomioon, että unionin ja YK:n vankka ja vakaa kumppanuus on perustavan tärkeä YK:n toiminnalle kaikilla kolmella osa-alueella – rauha ja turvallisuus, ihmisoikeudet ja kehitysyhteistyö – ja merkittävä myös unionin asemalle globaalina toimijana;

               D.

               ottaa huomioon, että ihmisoikeudet ja demokratia ovat unionin perusarvoja sekä sen ulkoisen toiminnan periaatteita ja tavoitteita; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden ja jakamattomuuden kunnioittaminen, edistäminen ja turvaaminen ovat Euroopan yhtenäisyyden kulmakiviä;

               E.

               toteaa, että Maailmanpankin ”Turn Down the Heat” -raportin mukaan nykyiset päästöennusteet johtavat kahden celsiusasteen lämpenemiseen 20–30 vuoden kuluessa ja neljän celsiusasteen lämpenemiseen vuoteen 2100 mennessä; toteaa, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon on kutsunut valtioiden päämiehiä ilmastohuippukokoukseen syyskuussa 2014, jotta täydentäviin ilmastonmuutoksen torjumistoimiin voidaan sitoutua selkeästi;

               F.

               ottaa huomioon, että maailman suurimpana avunantajana unioni tukee tehostettuja toimia, joilla pyritään noudattamaan vuodeksi 2015 asetettua vuosituhattavoitteiden toteutumisen määräaikaa sekä köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävää yhteistä linjausta;

               G.

               ottaa huomioon, että naisten asemaa käsittelevän YK:n komission 58. istunnon pääteemana ovat naisia ja tyttöjä koskevien vuosituhattavoitteiden täytäntöönpanon haasteet ja saavutukset;

               H.

               katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin korruptio saa aikaan epätasa-arvoa ja syrjintää ja pahentaa niitä, kun on kyse kansalaisoikeuksien ja poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien yhdenvertaisesta nauttimisesta; toteaa, että on osoitettu, että korruptioon ja ihmisoikeusrikkomuksiin liittyy vallan väärinkäyttöä, vastuunkannon puuttumista ja syrjinnän eri muotoja;

               I.

               ottaa huomioon, että suojeluvastuun periaatteen edistäminen on tärkeä toimi ennakoitaessa, ehkäistäessä ja torjuttaessa kansanmurhia, sotarikoksia, etnisiä puhdistuksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan; katsoo, että tätä periaatetta olisi sovellettava mahdollisimman johdonmukaisesti ja yhdenmukaisesti;

               J.

               ottaa huomioon, että valtiot ovat ratifioineet molemmat Kampalan tarkistukset ja että hyökkäysrikos on tullut Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivallan piiriin, mikä osaltaan auttaa lopettamaan tähän rikokseen syyllistyneiden rankaisemattomuuden;

               K.

               katsoo, että suojeluvastuun periaatetta sovellettaessa on äärimmäisen tärkeää pitää sotilaallisten ja humanitaaristen toimijoiden toimivaltuudet erillään toisistaan, jotta voidaan turvata kaikkien humanitaaristen toimijoiden puolueettomuus ja riippumattomuus sekä välttyä vaarantamasta avun tehokasta perille toimittamista;

               1.

               suosittaa neuvostolle seuraavaa:

         Ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio

               a)

               edistetään aktiivisesti oikeusvaltioperiaatetta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla 24. syyskuuta 2012 käsitelleen korkean tason kokouksen julistuksen erityistä seurantaa ja täytäntöönpanoa sekä tutkitaan, missä määrin oikeusvaltioperiaate voidaan yhdistää vuoden 2015 jälkeisiä vuosituhattavoitteita koskevaan pohdintaan;

               b)

               vahvistetaan kansainvälisiä pyrkimyksiä varmistaa, että kaikki YK:n yleissopimuksissa vahvistetut ihmisoikeudet katsotaan yleismaailmallisiksi, jakamattomiksi, toisistaan riippuvaisiksi ja toisiinsa liittyviksi ja että niiden noudattamista valvotaan; edistetään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien valtavirtaistamista kaikessa YK:n toiminnassa;

               c)

               pyritään tehostamaan yleisen määräaikaisarvioinnin (UPR) merkitystä sisällyttämällä asiaa koskevia suosituksia kahden- ja monenväliseen vuoropuheluun YK:n jäsenvaltioiden kanssa ja erityisesti ihmisoikeusvuoropuheluun; edistetään toimintaympäristöä, jossa kansalaisjärjestöt toteuttavat oman osuutensa yleisen määräaikaisarvioinnin eri vaiheissa;

               d)

               edistetään kansalaisyhteiskunnan laajaa osallistumista erilaisiin YK:n ihmisoikeusjärjestelmiin, yleisen määräaikaisarvioinnin eri vaiheet mukaan luettuina; tarjotaan tukea kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden valmiuksien kehittämiseksi vastavoimien tai jopa kostotoimien varalta, ja seurataan samalla tarkasti tällaisten mahdollisten toimien kohdistamista kansalaisjärjestöihin ja kansalaisyhteiskuntaan;

               e)

               ilmaistaan selkeä tuki Kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja torjutaan tehokkaasti kaikki pyrkimykset heikentää Rooman perussäännön mukaisen järjestelmän legitiimiyttä, yleismaailmallisuutta ja yhtenäisyyttä; pyritään aktiivisesti niiden valtioiden osallistamiseen, jotka eivät ole vielä liittyneet tähän järjestelmään, jotta ne allekirjoittaisivat ja ratifioisivat pikaisesti Rooman perussäännön; edistetään sitä, että valtiot, myös kaikki unionin jäsenvaltiot, ratifioisivat hyökkäysrikosta koskevat vuoden 2010 Kampalan tarkistukset;

               f)

               edistetään aktiivisesti sitä, että kaikki YK:n jäsenvaltiot ratifioisivat korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen; vauhditetaan pyrkimyksiä saattaa loppuun neuvottelut kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta; tuetaan talousrikoksia, korruptiota ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan tehtävän perustamista;

               g)

               kehotetaan YK:n yleiskokouksen jäseniä asettamaan täysin avoimen yritysten raportoinnin sekä korruption, rahanpesun, veroparatiisien, laittomien rahavirtojen ja haitallisten verotusrakenteiden torjumisen ehdottomasti tärkeimmäksi tavoitteeksi kansainvälisten rahoituslaitosten ja kehitystyötä tekevien laitosten asialistalla;

               h)

               korostetaan, että kehityksen alalla tapahtuva edistyminen ei ole kestävää ilman hyvää hallintotapaa, vastuuvelvollisia ja demokraattisia instituutioita ja oikeusvaltioperiaatetta; varmistetaan sen vuoksi, että yksiselitteinen sitoutuminen demokraattiseen hallintoon näkyy uudessa toimintakehyksessä;

               i)

               edistetään julmuuksien ja muiden vakavien rikkomusten ehkäisemistä niin, että YK:n ihmisoikeusneuvostosta tehdään pelkän tilanteisiin reagoivan elimen sijasta varhaisvaroitus- ja ennaltaehkäisymekanismi, jotta ihmisoikeusrikkomusten kärjistyminen voidaan estää;

               j)

               otetaan käyttöön aihekohtaisia aloitteita, joilla edistetään vastuunkantoa ihmisoikeusrikkomuksista ja toteutetaan asianmukaisia toimia, jotka kohdistuvat keskeisiin ihmisoikeusongelmiin, mukaan lukien pyrkimykset kuolemanrangaistuksen poistamiseksi ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten lasten, naisten, LHBTI-ihmisten tai alkuperäiskansojen, oikeuksien suojelemiseksi;

               k)

               tuomitaan järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset Iranin islamilaisessa tasavallassa;

      Kidutus

               l)

               muistutetaan, että on tärkeää torjua kidutusta ja muunlaista huonoa kohtelua ja että unionin on asetettava tämä asia etusijalle erityisesti, kun on kyse lapsista; jatketaan erityisraportoijan toimeksiantoa vielä kolmella vuodella ja varmistetaan kidutusta koskevien aikaisempien päätöslauselmien tehokas seuranta; osoitetaan yhteinen sitoutuminen kidutuksen lopettamiseen ja uhrien tukemiseen erityisesti jatkamalla tuen antamista tai tarvittaessa aloittamalla tuen antaminen YK:n kidutuksen uhrien vapaaehtoisrahastolle ja erityisrahastolle, joka perustettiin kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan perusteella;

      Kuolemanrangaistus

               m)

               jatketaan kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon torjumista ja tuetaan voimakkaasti kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämistä askeleena kohti sen poistamista; jatketaan kuolemanrangaistuksen poistamisen edistämistä maailmanlaajuisesti; kehotetaan voimakkaasti kuolemanrangaistuksia edelleen täytäntöönpanevia maita julkistamaan selkeät ja täsmälliset tuomioiden ja teloitusten määrät;

      Lesbojen, homojen, biseksuaalien ja trans- sekä intersukupuolisten oikeudet

               n)

               ilmaistaan huoli henkilöiden seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvien syrjivien lakien ja käytäntöjen sekä väkivallantekojen viimeaikaisesta lisääntymisestä; edistetään Nigerian ja Ugandan tilanteen tiivistä seurantaa, koska näissä maissa uudet lait uhkaavat vakavasti seksuaalivähemmistöjen vapautta; vahvistetaan tuki YK:n ihmisoikeusvaltuutetun jatkuvalle työlle näiden syrjivien lakien ja käytäntöjen torjumiseksi ja yleisemmin YK:n työlle tässä asiassa; suositetaan aktiivista osallistumista pyrkimyksiin, joilla torjutaan näiden oikeuksien heikentämistä;

      Aseistetut miehittämättömät ilma-alukset

               o)

               tuetaan kansainvälisiä pyrkimyksiä edistää aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten avoimempaa ja vastuullisempaa käyttöä vakiintuneen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti ja jatketaan täsmäsurmien tutkimisen tukemista; avustetaan edelleen täsmäsurmien tutkimuksia ja noudatetaan laittomia teloituksia ja terrorismin vastaisia toimia käsittelevien YK:n erityisraportoijien suosituksia;

         Rauha ja turvallisuus

               p)

               tuetaan tarvittaessa rauhaanpakottamis- ja rauhanturvaoperaatioita lisäämällä unionin tukea (tekninen ja taloudellinen tuki, välineet tai unionin joukot), jotta voidaan antaa YK:lle tehokkaampia välineitä konfliktien laajentumisen ehkäisemiseen;

               q)

               varmistetaan, että rauhanturvaoperaatioiden toimeksiannoissa otetaan huomioon pitkän aikavälin tarpeet valtiorakenteiden ja institutionaalisten rakenteiden kehittämiseksi ja demokratian tukemiseksi ja keskitytään siten kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jotta voidaan puuttua konfliktin syihin ja valtion epävakauteen;

               r)

               tehdään yhteistyötä, jonka tavoitteena on vahvistaa alueellisten järjestöjen roolia ja valmiuksia rauhanturvaamisessa, konfliktinehkäisyssä, siviili- ja sotilaskriisinhallinnassa ja konfliktien ratkaisemisessa;

               s)

               vaaditaan kaikkia aseellisen konfliktin osapuolia noudattamaan tinkimättä kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan, mukaan lukien humanitaarisen avun esteetön saanti;

               t)

               varmistetaan, että vuoden 2015 jälkeisessä toimintakehyksessä edistetään kestävää rauhaa puuttumalla konfliktin keskeisiin syntytekijöihin, jotta voidaan luoda tarvittavat edellytykset kehitykselle ja oikeuksien täyttymiselle;

               u)

               keskitytään lopettamaan joko valtion edistämä tai muunlainen terrorismi;

               v)

               varmistetaan, että YK:n konferenssi joukkotuhoaseista vapaan Lähi-idän alueen perustamiseksi, jota ei järjestetty vuonna 2012, vaikka siitä päätettiin ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa, järjestetään vuonna 2014;

               w)

               tuetaan YK:n yleiskokouksen päätöslauselmia köyhdytettyä uraania sisältävistä aseista ja kehitetään unionin yhteinen kanta, joka heijastaa paremmin parlamentin toistuvia vaatimuksia, joiden mukaan niiden käyttö olisi varovaisuusperiaatteen mukaisesti lopetettava maailmanlaajuisesti ja olisi päästävä maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen siviileihin mahdollisesti kohdistuvista terveysriskeistä, monimutkaisesta konfliktin jälkeisestä hallinnollisesta taakasta ja kustannuksista, joita niiden käyttö aiheuttaa;

               x)

               varmistetaan, että vuonna 2015 toteutettava YK:n rauhanrakentamisjärjestelmän arviointiprosessi edistää suojeluvastuun periaatetta ja naisten osallistumista rauhan rakentamiseen;

         Suojeluvastuu

               y)

               edistetään suojeluvastuun määrittämistä kansainväliseksi normiksi samalla kun säilytetään asianomaisten valtioiden ja kansainvälisen yhteisön toimivallan välinen herkkä tasapaino ja pidetään keskeisessä asemassa konfliktien ehkäisemisen periaatetta ja aseellisen voiman käyttöä vasta viimeisenä keinona;

               z)

               varmistetaan tässä yhteydessä, että asianomainen valtio on ensisijaisesti vastuussa kansanmurhan ja laajojen julmuuksien estämisestä, mutta otetaan huomioon, että kansainvälisen yhteisön toimivalta voi myös syrjäyttää kansallisen suvereniteetin;

               aa)

               edistetään perusperiaatetta, jonka mukaan ennaltaehkäisevä toiminta edellyttää vastuunjakoa sekä asianomaisten valtioiden ja kansainvälisen yhteisön välisen yhteistyön edistämistä;

               ab)

               varmistetaan yhteistyössä kaikkien kansainvälisten kumppanien kanssa suojeluvastuun täysimääräinen noudattaminen ja suojeluvastuun mahdollisen tulevan kehityksen yhdenmukaisuus kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kanssa;

               ac)

               edistetään siviiliväestön suojelun sisällyttämistä YK:n rauhanturvaoperaatioiden toimivaltuuksiin;

         Naiset ja lapset

               ad)

               vahvistetaan sitoutuminen naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien (11) täytäntöönpanoon ottaen huomioon, että niissä tunnustetaan sodan suhteettomat vaikutukset naisiin sekä naisten ratkaisevan tärkeä rooli kriisinhallinnassa, kriisien ratkaisemisessa sekä kestävän rauhan aikaansaamisessa;

               ae)

               tuetaan voimakkaasti ja edistetään konflikteihin liittyvän seksuaalisen väkivallan torjuntaa koskevan YK:n päätöslauselman 2106 täysimääräistä täytäntöönpanoa ja varmistetaan, että vastuunkantoa ja seksuaalirikoksia ja seksuaalista hyväksikäyttöä koskevia ehkäiseviä toimia sekä seksuaalirikosten ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreille annettavaa tukea lujitetaan edelleen;

               af)

               asetetaan lapsiavioliittojen solmimisen estäminen ensisijaiseksi tavoitteeksi;

               ag)

               varmistetaan, että naiset osallistuvat rauhanprosessien kaikkiin vaiheisiin ja ehkäisevään diplomatiaan, varhaisvaroitusjärjestelmiin, turvallisuuden seurantaan ja tutkintakomissioiden toimintaan konfliktien jälkeisissä tilanteissa;

               ah)

               varmistetaan, että keskitytään tyttöjen koulutukseen;

               ai)

               osallistutaan aktiivisesti naisten asemaa käsittelevän YK:n komission 58. istuntoon, jotta ei horjuteta YK:n Pekingin toimintaohjelman tavoitteita, kuten koulutuksen ja terveydenhoidon saatavuutta perusihmisoikeutena; tuomitaan jyrkästi naisiin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan käyttö sodankäyntitaktiikkana, mukaan lukien rikokset, kuten joukkoraiskaukset, seksuaalinen orjuus, pakkoprostituutio, sukupuoleen perustuva vainoaminen ja naisten sukupuolielinten silpominen, ihmiskauppa, lapsi- ja pakkoavioliitot, kunniamurhat sekä muut yhtä törkeät seksuaalisen väkivallan muodot; allekirjoitetaan ja ratifioidaan Euroopan neuvoston yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta;

               aj)

               kehotetaan jäsenvaltioita ratifioimaan lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen kolmas valinnainen pöytäkirja, jonka perusteella lapset voivat esittää valituksia komitealle;

         Vuoden 2015 jälkeinen kehitysohjelma

               ak)

               todetaan, että vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa on edistytty merkittävällä ja olennaisella tavalla; käytetään optimaalisesti hyödyksi vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan syyskuussa 2015 pidettävän huippukokouksen valmisteluvaihetta, jotta voidaan varmistaa unionin painopistealoja ja tavoitteita koskevien unionin jäsenvaltioiden toimien yhdenmukaisuus ja yhteensovittaminen ja välttää liian monista tavoitteista aiheutuvat epäjohdonmukaisuudet ja epäselvyydet; tähdennetään, että on kiinnitettävä erityistä huomiota vähiten kehittyneiden maiden sekä konfliktista parhaillaan kärsivien ja konfliktin jälkeisessä tilanteessa olevien maiden tarpeisiin; varmistetaan, että kehitysmaat ottavat vastuuta näiden tavoitteiden saavuttamisesta;

               al)

               korostetaan, että maailmanlaajuisia toimia vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi olisi tehostettava vielä ennen vuonna 2015 täyttyvää määräaikaa ja ne olisi keskitettävä aloille, joilla edistymistä on tapahtunut vähiten;

               am)

               varmistetaan, että köyhyyden poistaminen säilyy ensisijaisena tavoitteena uudessa yhteisessä ja yhtenäisessä toimintakehyksessä eriarvoisuuden torjunnan sekä kestävän kehityksen, elintarviketurvan ja sukupuolten tasa-arvon edistämisen rinnalla;

               an)

               pyritään ottamaan käyttöön vuosituhattavoitteiden yhteinen, kokonaisvaltainen ja yhtenäinen vuoden 2015 jälkeinen toimintakehys, jossa on selkeät vertailukohdat, joihin sisältyvät kehitykseen ja kestävyyteen liittyvät keskeiset näkökohdat; varmistetaan, että tämä toimintakehys on luonteeltaan yleismaailmallinen ja yleinen ja että sillä edistetään kaikkien vaurautta, ihmisoikeuksia ja hyvinvointia;

               ao)

               noudatetaan ihmisoikeuksiin perustuvaa tarkastelutapaa ja varmistetaan, että yleismaailmalliset ihmisoikeudet ovat keskeisessä asemassa vuoden 2015 jälkeisessä toimintakehyksessä;

               ap)

               vaaditaan vuoden 2015 jälkeistä rahoitusta koskevaa yhtenäistä ja kokonaisvaltaista kansainvälistä lähestymistapaa, jolla vastataan ennustettavissa olevalla tavalla kestävän kehityksen kaikkiin ulottuvuuksiin, ja pyritään neuvoston joulukuussa 2013 antamien päätelmien mukaisesti YK:n puitteissa edelleen kehittämään vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ja muita avun täytäntöönpanoa tukevia välineitä, erityisesti yksityisiä investointeja sekä muita kuin rahoitukseen liittyviä keinoja;

               aq)

               varmistetaan, että uusia kunnianhimoisia tavoitteita tuetaan yhtä kunnianhimoisella ja innovatiivisella kehitysyhteistyön rahoituksella;

               ar)

               todetaan, että koska ympäristöön ja kehitykseen liittyviä kysymyksiä käsitellään tavallisesti erillään toisistaan maailmanlaajuisella tasolla, olisi pyrittävä löytämään uusia tapoja tämän jaon kumoamiseksi ja siltojen rakentamiseksi näiden läheisesti toisiinsa liittyvien alojen välille muun muassa institutionaalisesta näkökulmasta;

               as)

               palautetaan mieliin, että kehittyneet maat sitoutuivat vuonna 2010 pidetyssä Cancúnin ilmastokokouksessa (COP16) siihen, että ne antavat vuoteen 2020 asti joka vuosi 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria ”uutta lisärahoitusta”, jolla vastataan kehitysmaiden ilmastonmuutoksesta aiheutuviin tarpeisiin; todetaan, että tällä rahoituksella olisi kyettävä varmistamaan tasapaino ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen myönnettävän rahoituksen välillä;

         Muut aiheet

      Yksityisyys digitaaliaikana

               at)

               ryhdytään kaikkiin hallinnollisiin ja lainsäädäntötoimiin, jotta voidaan panna täysin täytäntöön YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan sisältyvät suositukset (12), jotta voidaan varmistaa, että kansalaisilla on samat oikeudet sekä verkossa että sen ulkopuolella ja jotta voidaan arvioida erityisesti menetelmiä, käytäntöjä ja lainsäädäntöä sekä ottaa käyttöön riippumattomat ja tehokkaat valvontamekanismit korostaen tietosuojan merkitystä;

               au)

               vahvistetaan unionin sitoutuminen tähän asiaan maailmanlaajuisesti, jotta voidaan aktiivisesti edistää päätöslauselman täytäntöönpanoa kaikissa YK:n jäsenvaltioissa;

      Asekauppasopimus

               av)

               edistetään aktiivisesti asekauppasopimuksen pikaista allekirjoittamista ja ratifiointia kaikissa YK:n jäsenvaltioissa, kaikki unionin jäsenvaltiot mukaan luettuina, jotta kansainvälinen yhteisö voi puuttua tehokkaasti kielteisiin vaikutuksiin, joita tavanomaisten aseiden ja ammusten sekä vaarallisen teknologian maailmanlaajuisen kaupan avoimuuden puutteella ja huonolla sääntelyllä on, sillä ne ruokkivat aseellisia konflikteja kaikkialla maailmassa ja niitä käytetään ihmisoikeusrikkomusten välineenä; otetaan muita asianomaisia valtioita, alueellisia ja kansainvälisiä järjestöjä sekä kansalaisyhteiskunta mukaan, jotta voidaan edistää tältä osin asekauppasopimuksen soveltamisalan laajentamista tulevaisuudessa;

      Euroopan unioni YK:ssa

               aw)

               tuetaan aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmän ja erityisesti turvallisuusneuvoston kokonaisvaltaista uudistamista, jotta voidaan vahvistaa YK:n legitiimiyttä, alueellista edustavuutta, vastuullisuutta ja tehokkuutta; edistetään unionin pitkän aikavälin tavoitetta edustuksesta laajennetussa turvallisuusneuvostossa;

               ax)

               varmistetaan unionin johdonmukaisuus ja tehokkuus maailmanlaajuisena toimijana, jotta se voi toimia nopeasti ja kokonaisvaltaisesti ja ”puhua yhdellä äänellä”, parantamalla jäsenvaltioiden kantojen yhteensovittamista ja tehostamalla Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; kannustetaan tässä yhteydessä ulkosuhdehallintoa lisäämään unionin yhtenäisyyttä erityisesti New Yorkissa ja Genevessä sijaitsevien unionin edustustojen avulla;

               ay)

               tuetaan parlamenttien ja alueneuvostojen roolia YK:n järjestelmässä sekä maailmanlaajuista parlamentarismia;

               az)

               jatketaan tuloksellista yhteistyötä monenvälisyyden ja globaalin hallinnon tukemiseksi ja korostetaan unionin ja YK:n kehitysohjelman välistä tärkeää strategista kumppanuutta, jonka 10. vuosipäivää vietettiin helmikuussa 2014;

               ba)

               tiedotetaan siitä, että vuosi 2015 julistetaan kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, mikä antaa ennennäkemättömän tilaisuuden lisätä Euroopassa laajan yleisön tietoa maailmanlaajuisista haasteista ja sellaisten uusien kehitystavoitteiden merkityksestä, joista on päästävä yhteisymmärrykseen;

      Ilmastonmuutos

               bb)

               todetaan, että maailmanlaajuisia ongelmia on edelleen ja että niiden odotetaan lisääntyvän ja että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen uhkaavat pysäyttää vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen; tehostetaan siksi ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevia toimia vuonna 2014 pidettävässä YK:n ilmastokokouksessa, jotta voidaan luoda tukeva perusta, joka kannustaa tuloksellisiin neuvotteluihin ja kestävään edistymiseen päästöjen vähentämisessä ja sopeutumisstrategioiden vahvistamisessa ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten konferenssissa vuonna 2015; näytetään esimerkkiä ja hyväksytään kunnianhimoinen, sitova ja tavoitteellinen ilmastopolitiikan kehys hyvissä ajoin ennen huippukokousta, jotta voidaan vaikuttaa myönteisesti neuvotteluihin;

               bc)

               osallistutaan aktiivisesti keskusteluun käsitteestä ”ilmastopakolainen” ja mahdollisuudesta vahvistaa sille oikeudellinen määritelmä kansainvälisessä oikeudessa tai jossakin oikeudellisesti sitovassa kansainvälisessä sopimuksessa;

               bd)

               muistutetaan syyskuussa 2014 pidettävässä kolmannessa kansainvälisessä konferenssissa, että unioni tukee pieniä kehittyviä saarivaltioita;

         Syyria

               be)

               pyritään saamaan Syyriaa varten aikaan kestävä poliittinen ratkaisu, jolla voidaan päättää väkivaltaisuudet ja edistää siirtymistä demokratiaan, joka täyttää Syyrian kansan oikeutetut toiveet; edistetään Geneven I konferenssin päätelmien täysimääräistä täytäntöönpanoa ja pidetään mielessä Geneven II konferenssin merkitys ainutlaatuisena foorumina, joka mahdollistaa suorat rauhanneuvottelut sekä demokraattisen siirtymävaiheen konfliktin osapuolten välillä, ja pidetään Geneve II -prosessia yllä;

               bf)

               pyritään sisällyttämään kaikki asiaankuuluvat maailmanlaajuiset ja alueelliset toimijat Geneven II konferenssiin ja pannaan merkille, että monilla eri toimijoilla on ratkaiseva rooli Syyrian kriisissä;

               bg)

               kutsutaan koolle Syyrian pakolaisten kriisiä käsittelevä kansainvälinen konferenssi, jonka työssä keskitytään humanitaarisiin toimiin, joilla tuetaan ensisijaisesti pakolaisia vastaanottaneita alueen maita ja vahvistetaan unionin osallistumista diplomaattisiin ponnisteluihin konfliktin lopettamiseksi;

               bh)

               toimitaan pikaisesti Syyrian humanitaarisesta tilanteesta annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2139 panemiseksi täytäntöön nopeasti, jotta helpotetaan viimeinkin turvallista, esteetöntä ja välitöntä pääsyä apua tarvitsevien luo myös konfliktin rajalinjojen ja maiden rajojen yli; varmistetaan, että Syyriasta löydettyjen kemiallisten aseiden siirto, kuljetus ja tuhoaminen toteutetaan täysin avoimella tavalla;

               bi)

               edistetään Syyrian kemiallisten aseiden tuhoamista koskevaa kansainvälistä yhteistyötä ja kehotetaan panemaan kemiallisten aseiden kieltojärjestön hallintoneuvoston 27. syyskuuta 2013 tekemä päätös täysimääräisesti täytäntöön;

               bj)

               tuetaan kaikkia pyrkimyksiä, joilla varmistetaan vastuunkanto ihmisoikeusrikkomuksista ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista Syyriassa, ja edistetään aktiivisesti sitä, että turvallisuusneuvosto siirtää Syyrian tilanteen käsittelyn Kansainväliselle rikostuomioistuimelle;

         Etelä-Sudan

               bk)

               kehotetaan kaikkia osapuolia kunnioittamaan 23. tammikuuta 2014 allekirjoitettua sopimusta vihollisuuksien lopettamiseksi (tulitauko), mukaan lukien määräyksiä, joissa edellytetään konfliktin osapuolia pidättäytymään hyökkäyksistä siviilejä kohtaan ja varmistamaan humanitaarisen avun työntekijöiden turvallinen pääsy Etelä-Sudanin konfliktialueille; korostetaan, että tämä sopimus on vasta ensimmäinen askel kohti rauhaa ja sovintoa, kun otetaan huomioon Etelä-Sudanin tilanne, mukaan lukien poliittinen taistelu maan johtajuudesta, mikä on aiheuttanut yhä enemmän etnisiä yhteenottoja ja minkä vuoksi yli 650 000 henkeä on joutunut siirtymään kotiseudultaan;

               bl)

               tuetaan Etelä-Sudanin valtiorakenteiden kehittämistä koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä todellista sovintoprosessia ja osallistavaa rauhanprosessia kestävän vakauden varmistamiseksi; tarjotaan apua, jotta voidaan torjua korruptiota, joka on este vapaan ja oikeudenmukaisen demokratian vakiinnuttamiselle sekä vakauden, kestävän kehityksen ja talouskasvun aikaansaamiselle;

               bm)

               tuomitaan laajalle levinneet ihmisoikeusrikkomukset ja väärinkäytökset; pidetään myönteisinä ja tuetaan unionin erityisedustajana Afrikan sarven alueella toimivan Alexander Rondosin, YK:n erityisedustajan Hilde Johnsonin ja Afrikan unionin pyrkimyksiä ja sitä, että YK:n Etelä-Sudanin operaation valmiuksia suorittaa ihmisoikeustutkimuksia on vahvistettu;

               bn)

               tuomitaan avustusjärjestöjen työntekijöihin ja omaisuuteen kohdistuvat hyökkäykset, avustustoiminnan häirintä ja tarvikkeiden laajamittaiset ryöstöt, joita on tehty Etelä-Sudanissa ja jotka vaikeuttavat huomattavasti pyrkimyksiä auttaa avun tarpeessa olevia siviilejä;

               bo)

               kehotetaan perustamaan riippumaton kansainvälinen tutkintakomissio, joka tutkisi kaikki väitetyt kansainvälisten ihmisoikeuksien rikkomukset ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset konfliktin alkamisesta lähtien; vaaditaan, että syylliset saatetaan vastuuseen;

         Keski-Afrikan tasavalta

               bp)

               varmistetaan hyvä yhteistyö ja kansainvälisten toimien täydentävyys, jota tarvitaan Keski-Afrikan tasavallan vakauttamiseksi, ja pyritään ottamaan käyttöön kokonaisvaltainen lähestymistapa tähän monitahoiseen kriisiin; tuetaan poliittista siirtymävaihetta ja edistetään sellaisten toimivien demokraattisten instituutioiden käyttöönottoa, joilla pystytään torjumaan ihmisoikeusrikkomuksia, suojelemaan kansalaisia, lopettamaan väkivaltaisuudet ja rauhoittamaan maan uskonnollisia jännitteitä; jatketaan tarvittavan taloudellisen tuen antamista, jotta voidaan luoda kestävää talouskehitystä; ohjataan toimia, joilla pyritään vastaamaan maan ennennäkemättömään humanitaariseen kriisiin antamalla asianmukaista taloudellista apua;

               bq)

               tuetaan kansainvälisen yhteisön, erityisesti Afrikan unionin, YK:n ja Ranskan, sekä Keski-Afrikan tasavallan viranomaisten toimia maan vakauttamiseksi; pannaan nopeasti täytäntöön unionin 20. tammikuuta 2014 tekemä päätös perustaa EU:n sotilasoperaatio Keski-Afrikan tasavallassa ja nopeutetaan joukkojen operaatiovalmiutta koskevia toimia;

         Israelin ja Palestiinan konflikti

               br)

               tuetaan käynnissä olevaa neuvotteluprosessia ja pyrkimyksiä löytää ratkaisu konfliktiin samalla kun tuetaan palestiinalaisen osapuolen sisäistä sovintoprosessia, jotta Länsirannalla, Itä-Jerusalemissa ja Gazan alueella asuvat palestiinalaiset voidaan jälleen yhdistää;

               bs)

               varmistetaan, että YK:n yleiskokous tarjoaa yhteistyössä unionin ja Yhdysvaltojen kanssa käyttöön kaikki välineet, joilla taataan vuoden 1967 rajojen perusteella kestävä ja tehokas kahden valtion ratkaisu, jossa Jerusalem on molempien valtioiden pääkaupunki ja jossa Israel, jolla on turvalliset ja tunnustetut rajat, ja itsenäinen, demokraattinen, alueellisesti yhtenäinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden ilmapiirissä;

               2.

               kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, neuvostolle ja tiedoksi komissiolle.

      (1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0234.

      (2)  Euroopan unionin neuvosto 11521/13.

      (3)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/65/276.

      (4)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 66.

      (5)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

      (6)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

      (7)  YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma S/RES/2106(2013).

      (8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0180.

      (9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0394.

      (10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0055.

      (11)  YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat S/RES/1325(2000), S/RES/1820(2008), S/RES/1888(2009), S/RES/1889(2009), S/RES/1960(2010), S/RES/2106(2013) ja S/RES/2122(2013).

      (12)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/C.3/68/L.45/Rev.1.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 4 päivänä lokakuuta 2018, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista (ECB/2018/23)

text:
               12.10.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 370/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 4 päivänä lokakuuta 2018,
      Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista
      (ECB/2018/23)
      (2018/C 370/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Lietuvos bankasin ulkopuolisten tilintarkastajien, UAB PricewaterhouseCoopersin, toimikausi päättyi tilikauden 2017 tilintarkastuksen jälkeen.

                  (3)

                  Euroopan keskuspankin suosituksessa EKP/2018/15 (1) EKP suositteli, että UAB Deloitte Lietuva nimitetään Lietuvas bankasin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2018–2021. UAB Deloitte Lietuva ei ole ottanut tehtävää vastaan. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2018 alkaen.

                  (4)

                  Lietuvos bankas on valinnut UAB Ernst & Young Balticin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2018–2021,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Suosituksena on, että UAB Ernst & Young Baltic nimitetään Lietuvas bankasin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2018–2021.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 4 päivänä lokakuuta 2018.

               EKP:n puheenjohtaja

            Mario DRAGHI

         (1)  Euroopan keskuspankin suositus, annettu 18 päivänä toukokuuta 2018, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2018/15) (EUVL C 181, 28.5.2018, s. 1).