               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.11.2015
            COM(2015) 556 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehtyyn yleissopimukseen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Kroatian tasavallan liittymisasiakirjaan
                  1
                sisältyy yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan Kroatian liittyessä yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan (entinen SEU-sopimuksen K.3 artikla) tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella. Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdassa määrätään ainoastaan, että Kroatia liittyy näihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin liittymisasiakirjan nojalla.

               2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 ja 5 kohdassa määrätään, että neuvosto tekee päätöksen, jossa määritellään näiden yleissopimusten ja pöytäkirjojen voimaantulopäivä Kroatian osalta ja tehdään kaikki Kroatian liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin. Neuvosto tekee päätöksen komission suosituksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan.

               Liittymisasiakirjan liitteessä I luetellaan oikeus- ja sisäasioiden alan yleissopimukset ja pöytäkirjat.

               Luetteloon sisältyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehty yleissopimus tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä
                  2
               .

               Kroatian liittyminen edellä mainittuun yleissopimukseen ei edellytä siihen tehtäviä mukautuksia.

               Näin ollen tällä komission suosituksella neuvoston päätökseksi on tarkoitus ainoastaan vahvistaa päivämäärä, jolloin 18 päivänä joulukuuta 1997 tehty yleissopimus tulee voimaan Kroatian osalta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Vaikutusten arviointi

               Koska liittymisasiakirjan mukaan Kroatia liittyy sen liitteessä I lueteltuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, ei ole tarpeen käynnistää intressitahojen kuulemista eikä liittymisen vaikutusten arviointia.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei ole

               5.LISÄTIEDOT

               •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä

               Komissiota pyydetään hyväksymään suositus neuvoston päätökseksi ja toimittamaan se neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehtyyn yleissopimukseen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon Kroatian tasavallan liittymissopimuksen,

               ottaa huomioon Kroatian tasavallan liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 3 artiklan 4 ja 5 kohdan,

               ottaa huomioon komission ehdotuksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  4
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä, jäljempänä ’yleissopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1997. Se tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä päivästä, jona viimeinen valtio, joka on Euroopan unionin jäsen neuvoston antaessa säädöksensä yleissopimuksen tekemisestä, on tehnyt ilmoituksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisten, yleissopimuksen hyväksymiseksi tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.

               (2)Yleissopimuksen 32 artiklan 4 kohdan mukaisesti jokainen jäsenvaltio voi yleissopimuksen voimaantuloon saakka yleissopimuksen 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antaessaan tai milloin tahansa myöhemmin antaa julistuksen, jonka mukaan yleissopimusta sovelletaan asianomaisen valtion ja muiden samanlaisen julistuksen antaneiden jäsenvaltioiden välisissä suhteissa.

               (3)Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että Kroatia liittyy jäsenvaltioiden välillä tehtyihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, jotka on lueteltu liittymisasiakirjan liitteessä I ja joihin sisältyy muun muassa tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä 18 päivänä joulukuuta 1997 tehty yleissopimus. Näiden yleissopimusten ja pöytäkirjojen on määrä tulla voimaan Kroatian osalta neuvoston määrittämänä päivänä.

               (4)Liittymisasiakirjan 3 artiklan 5 kohdan mukaan neuvosto päättää kaikista Kroatian tasavallan liittymisen johdosta tarvittavista mukautuksista liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin. Liittymisasiakirja ei edellytä tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä 18 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn yleissopimuksen mukauttamista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehty yleissopimus tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tulee voimaan Kroatian osalta päivänä, jona tämä päätös tulee voimaan.

               2 artikla

               Yleissopimuksen kroaatin kielellä laadittu teksti
                  5
                on todistusvoimainen samoin ehdoin kuin yleissopimuksen muut tekstit.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21.

                     (2)
                  EYVL C 24, 23.1.1998, s. 2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 6 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä Bulgarian ja Romanian liittymisestä yleissopimukseen, EUVL L 9, 12.1.2008, s. 21.

                     (3)
                  EUVL C […], […], s. […].

                     (4)
                  Lausunto annettu XX.XX.XXXX.

                     (5)
                  Yleissopimuksen kroaatinkielinen teksti julkaistaan myöhemmin Euroopan unionin virallisen lehden erityispainoksessa.


Avis juridique important

|

52004SC0819

Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Unkarissa  /* SEK/2004/0819 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Unkarissa(Komission esittämä)PERUSTELUTKomissio julkaisi 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa [1]. Ennusteessa otettiin huomioon Unkarin maaliskuussa 2004 toimittamat tiedot, ja sen mukaan julkisen talouden alijäämä supistui Unkarissa 9,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Alijäämän supistuminen johtuu suurimmaksi osaksi niiden kertaluonteisten tekijöiden katoamisesta, jotka kasvattivat vuoden 2002 alijäämää noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.[1]  Komission kevään 2004 ennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Komissio aloitti näiden tietojen perusteella liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn Unkarin osalta 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen [2]. Komissio vastaanotti 14. toukokuuta 2004 Unkarin lähentymisohjelman, jossa alijäämäksi vahvistettiin 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003.[2]  Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta N:o (EY) 1467/97 [3], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Kaikille EU:hun 1. toukokuuta 2004 liittyneille maille myönnettiin poikkeus, ja niiden on vältettävä liiallisia alijäämiä, mutta niille ei voida asettaa 104 artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia.[3]  EYVL L 209, 2.8.1997.Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että Unkarin julkisen talouden alijäämä, joka ylitti perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ei johtunut epätavallisesta tapahtumasta, johon Unkarin viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla talouden vakavasta taantumasta, koska kokonaistuotannon kasvu oli 2,9 prosenttia vuonna 2003. Vuoden 2004 kehityksen osalta kertomuksessa todettiin, että julkisen talouden alijäämä supistuu todennäköisesti mutta jää yli 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Erityisesti komission kevään 2004 talousennusteessa arvioidaan julkisen talouden alijäämän olevan 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä ylittää Unkarin viranomaisten lähentymisohjelmassa esittämän ennusteen 4,6 prosentista suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2004 ennusteeseen perustuvassa kertomuksessa todettiin myös, että julkinen velka, joka oli 59 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, jäisi hieman alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja olisi vuonna 2004 suunnilleen 59 prosenttia, kuten myös Unkarin viranomaiset arvioivat lähentymisohjelmassa.Perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 24. toukokuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission kertomuksessaan esittämään arvioon. Erityisesti komitea katsoi, että Unkarin julkisen talouden tilanne osoitti liiallista alijäämää arvioituna ensimmäisellä 104 artiklan 2 kohdassa tällaisten alijäämien toteamiseksi määritetyllä perusteella. Muiden merkityksellisten seikkojen, erityisesti keskipitkän aikavälin taloudellisen tilanteen ja julkisten investointien, huomioon ottaminen ei muuttanut arviointiperusteisiin pohjautuvaa arviota. Komitea piti myös todennäköisenä, että julkisen talouden alijäämä ylittää edelleen perustamissopimuksessa asetetun viitearvon vuonna 2004 ja että julkinen velka jää kyseisenä vuonna alle perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.Kertomuksessaan huomioon ottamiensa merkityksellisten tekijöiden ja komitean lausunnon perusteella komissio katsoo, että Unkarilla on liiallinen alijäämä. Komission 12. toukokuuta 2004 antama lausunto on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission lausunnon mukaisen päätöksen, ja toimittaa täten suosituksen kyseiseksi päätökseksi. Lisäksi komissio antaa perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti neuvostolle suosituksen Unkarille osoitettavasta neuvoston suosituksesta julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta UnkarissaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,ottaa huomioon Unkarin esittämät huomautukset,sekä katsoo seuraavaa:(1) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä. Tämä koskee myös kaikkia poikkeuksen saaneita jäsenvaltioita eli EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneitä maita.(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.(3) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisessa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä määrätään liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävästä päätöksestä, ja liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä kyseisen menettelyn soveltamisesta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 [4], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [5] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 [6], esitetään yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainittua pöytäkirjaa koskevan määräyksen soveltamiseksi.[4]  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EYVL 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoi lausunnossaan 24 päivänä kesäkuuta 2004, että Unkarilla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.(5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä.(6) Kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa: Unkarin julkisen talouden alijäämä oli 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, eli se ylitti perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Viitearvon ylittävä julkisen talouden alijäämä ei johtunut poikkeuksellisesta tapahtumasta, johon Unkarin viranomaiset eivät voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla talouden vakavasta taantumasta. Julkisen talouden alijäämä ylittää todennäköisesti 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan alijäämä on 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, kun taas Unkarin lähentymisohjelmassa alijäämän arvioidaan olevan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen velka oli 59 prosenttia vuonna 2003 ja jää todennäköisesti juuri alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon vuonna 2004,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaisarvion perusteella todetaan, että Unkarilla on liiallinen alijäämä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.Tehty Brysselissä [5 päivänä heinäkuuta] 2004Neuvoston puolesta


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.7.2016
            COM(2016) 293 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Portugali ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
            {SWD(2016) 240 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Portugali ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 8 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97
                  1
               , joka on annettu edistämään julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

               (3)Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 2 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan nojalla, että Portugalissa on liiallinen alijäämä, ja antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2013
                  2
               . Neuvosto myönsi Portugalille unionin rahoitustukea sen jälkeen, kun maan viranomaiset olivat pyytäneet rahoitustukea Euroopan unionilta, euroa valuuttanaan käyttäviltä jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF).
                  3
                Komissio ja Portugalin viranomaiset allekirjoittivat 17 päivänä joulukuuta 2011 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’.  Neuvosto on sen jälkeen antanut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla Portugalille kaksi uutta suositusta (9 päivänä lokakuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013), joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa pidennettiin vuoteen 2014 ja toisessa vuoteen 2015. Molemmissa suosituksissa neuvosto katsoi, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen.

               (4)Erityisesti suositettiin, että supistaakseen julkisen sektorin alijäämän alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla Portugalin olisi a) komission yksiköiden Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemän tarkistuksen perusteella saavutettava julkisen sektorin alijäämä, joka on BKT:hen suhteutettuina 5,5 prosenttia vuonna 2013, 4,0 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015, mikä merkitsi, että rakenteellinen rahoitusasema kohenee BKT:hen suhteutettuna 0,6 prosenttia vuonna 2013, 1,4 prosenttia vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015; b) alijäämän supistamiseksi 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 toteutettava toimenpiteitä, joiden suuruus on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; näihin toimenpiteisiin kuuluvat vuoden 2013 talousarviolaissa määritellyt toimenpiteet ja lisätalousarvioon sisältyvät lisätoimenpiteet, joita ovat palkkamenojen pienentyminen, julkisen hallinnon toiminnan tehostaminen, julkisen kulutuksen vähentäminen ja EU:n varojen käytön parantaminen; c) julkisten menojen kattavan arvioinnin pohjalta hyväksyttävä pysyviä vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta alijäämä olisi 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, ja pyrittävä virtaviivaistamaan ja nykyaikaistamaan julkista hallintoa, vähentämään julkisen sektorin tehtäviä ja yksikköjä, parantamaan eläkejärjestelmän kestävyyttä ja aikaansaamaan kohdennettuja säästöjä yksittäisissä substanssiministeriöissä; d) hyväksyttävä pysyvät vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan, jotta saavutetaan vuoden 2015 alijäämätavoite, joka on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi suositettiin, että Portugalin olisi säilytettävä julkisen varainhoidon uudistustahti tarkistamalla julkisen talouden kehystä koskevaa lakia vuoden 2013 loppuun mennessä julkisen talouden menettelyjen ja hallinnon, vastuuvelvollisuuden, läpinäkyvyyden ja yksinkertaistamisen periaatteiden vahvistamiseksi ja jatkettava pyrkimyksiään rajoittaa yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksista sekä valtionyhtiöistä johtuvia vastuusitoumuksia.

               (5)Komission yksiköiden Portugalin talousnäkymistä toukokuussa 2013 tekemässä tarkistuksessa, joka oli 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen perustana, arvioitiin, että Portugalin talous supistuisi 2,3 prosenttia vuonna 2013, minkä jälkeen se kasvaisi seuraavana vuonna 0,6 prosenttia ja sitä seuraavana 1,5 prosenttia. Nimellisen BKT:n kasvun ennustettiin olevan –0,6 prosenttia vuonna 2013, 1,8 prosenttia vuonna 2014 ja 2,7 prosenttia vuonna 2015.

               (6)Neuvosto vahvisti 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa suosituksessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan säännösten nojalla 1 päivän lokakuuta 2013 määräajaksi, johon mennessä tuloksellisia toimia on toteutettava. Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla Portugali vapautettiin velvollisuudesta toimittaa liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät kertomukset, ja sen sijaan se antoi kertomukset makrotalouden sopeutusohjelmansa puitteissa.

               (7)Seuraavissa arvioinneissa korostettiin vaarana olevan, että 21 päivänä kesäkuuta 2013 annettua neuvoston suositusta ei noudatettaisi. Neuvosto totesi heinäkuussa 2015 vuoden 2015 vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin perusteella olevan vaarana, että Portugali ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä. Vuoden 2015 vakausohjelma oli ensimmäinen sen jälkeen, kun Portugali oli irtautunut talouden sopeutusohjelmasta. Myös Portugalin alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015 annetussa komission lausunnossa todettiin olevan vaarana, että Portugali ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. Erityisesti komissio huomautti vaarana olevan, ettei liiallista alijäämää saada korjattua oikea-aikaisesti viimeistään 2015. Komissio huomautti lisäksi, että kaikkia suositettuja rakenteellisia toimia ei ollut toteutettu, ja totesi, että vuonna 2015 tarvitaan lisää rakenteellisia vakauttamistoimenpiteitä, joilla tuetaan liiallisen alijäämän uskottavaa ja kestävää korjaamista.

               (8)Toimet, jotka Portugali on toteuttanut liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2015 mennessä 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen johdosta, on arvioitu uudelleen, ja arvion perusteella tehdään seuraavat päätelmät:

               –Julkisen talouden vuoden 2015 alijäämää koskevan ilmoituksen ja komission (Eurostatin) vahvistuksen perusteella vuoden 2015 alijäämäksi saatiin 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää 3 prosentin viitearvon (suhteessa BKT:hen). Ero viitearvoon johtui suurelta osin rahoitusalan tukitoimenpiteistä Banif-pankin selvittämisen yhteydessä vuoden 2015 lopussa, ja niiden negatiivinen vaikutus julkisen talouden alijäämään oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun tämä ja kertaluonteiset tuloerät otetaan huomioon, alijäämä olisi ilman kertaluoteisia toimenpiteitä ollut edelleen yli SEUT-sopimuksessa määrätyn viitearvon.

               –Rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivisen parannuksen arvioidaan vuosina 2013–2015 olevan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on huomattavasti vähemmän kuin neuvoston suosittama 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun tarkistetun potentiaalisen tuotannon kasvun ja satunnaistulojen tai saamatta jääneiden tulojen vaikutuksista johtuvat korjaukset suosituksen pohjana olevaan perusskenaarioon otetaan huomioon, kumulatiivinen parannus supistuu merkittävästi eli -0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

               –Toteutettujen toimenpiteiden määrä vastasi kesäkuuhun 2014 asti makrotalouden sopeutusohjelman tavoitteita. Sen jälkeen vuoden 2014 julkisen talouden tavoitteiden perustana olleiden pysyvien vakauttamistoimenpiteiden määrää on vähennetty (ajan myötä) huomattavasti siten, että niiden suunniteltiin vuoden 2014 talousarviota laadittaessa olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta vuoden 2015 perustana olevissa ennusteissa 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin ollen toteutettujen toimenpiteiden määrä jää selvästi alle suosituksen, jonka mukaan vuonna 2014 olisi toteutettava uusia toimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2015 osalta julkisen talouden pysyvien vakauttamistoimenpiteiden määrä supistui edelleen vuoden 2015 talousarviossa noin 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja alijäämätavoitteeksi asetettiin 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin ollen suunnitellut rakenteelliset vakauttamistoimenpiteet ovat olleet riittämättömiä, jotta vuonna 2015 saavutettaisiin suosituksen mukainen alijäämätavoite, joka on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2015 toteutunut alijäämä vahvisti, että suunnitellut toimenpiteet eivät olleet riittäviä.

               –Kesäkuun 2014 jälkeen julkisen talouden alijäämän kohenemista on yleisesti ottaen edistänyt talouden elpyminen ja alhaisen korkotason myötä pienentyneet korkomenot. Satunnaistuloja ei ole käytetty nopeuttamaan alijäämän supistamista, eikä rakenteellisten vakauttamistoimenpiteiden määrä riitä tavoitteiden saavuttamiseen.

               –Julkinen bruttovelka on pitkälti vakiintunut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun suosituksen jälkeen. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan se oli suhteessa BKT:hen 129,2 prosenttia vuonna 2013, 130,2 prosenttia vuonna 2014 ja 129,0 prosenttia vuonna 2015.

               –Finanssipoliittiset ja rakenteelliset uudistukset ovat edistyneet useimmilla osa-alueilla, vaikkakin eri tahtiin. Julkisen talouden kehystä koskevaa lakia on tarkistettu ja vahvistettu, mutta se on tarkoitus tulla kaikilta osin voimaan vasta syyskuussa 2018. Veropetosten ja veronkierron torjumiseksi sekä verohallinnon uudistamiseksi on toteutettu merkittäviä toimia. Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä on parannettu viime vuosina, mutta lyhyen ja keskipitkän aikavälin haasteet eivät ole poistuneet. Terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyden varmistamiseen tähtäävä uudistus etenee asianmukaista vauhtia. Viime vuosina on erityisesti talouden sopeutusohjelman voimassaoloaikana toteutettu julkishallinnon uudistuksia, joilla parannetaan julkisen talouden hoitoa alue- ja paikallistasolla, ja uudistuksia, jotka kohdistuvat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ja valtionyhtiöihin.

               (9)Tämä johtaa päätelmään, että Portugalin toimet neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antaman suosituksen perusteella ovat olleet riittämättömiä. Portugali ei lopettanut liiallisen alijäämän tilannetta vuoden 2015 aikana. Julkisen talouden sopeutustoimien vaikutus jäi huomattavasti neuvoston suositusta pienemmäksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Portugali ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen perusteella.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Portugalin liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (3)
                  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta, EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88.