title: Komission suositus, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2005, eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               22.3.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 75/67

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä maaliskuuta 2005,
   eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2005/251/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio katsoi tammikuussa 2000 (1) tarpeelliseksi perustaa yhteisön tutkimusalan tulevien toimien kehykseksi eurooppalaisen tutkimusalueen, jolla pyritään yhtenäistämään ja jäsentämään eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa.

               (2)

               Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti unionin tavoitteeksi, että siitä on tultava ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous” vuoteen 2010 mennessä.

               (3)

               Neuvosto käsitteli tutkijanuraan ja -ammattiin eurooppalaisella tutkimusalueella liittyviä kysymyksiä 10 päivänä marraskuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa (2), jossa se piti erityisen tervetulleena komission aikomusta laatia eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönottoa koskeva säännöstö.

               (4)

               Todettu mahdollinen pula tutkijoista (3) varsinkin tietyillä keskeisillä tieteenaloilla tulee lähitulevaisuudessa aiheuttamaan vakavan uhan EU:n innovatiivisuudelle, osaamiskapasiteetille ja tuottavuuden kasvulle ja saattaa vaikeuttaa Lissabonin ja Barcelonan tavoitteiden saavuttamista. Tästä syystä on lisättävä huomattavasti Euroopan houkuttelevuutta tutkijoiden näkökulmasta ja vahvistettava naistutkijoiden osuutta pyrkimällä luomaan tutkijoille tarvittavat edellytykset kestävämmälle ja houkuttelevammalle uralle tutkimuksen ja kehityksen parissa (4).

               (5)

               Tutkimuksen ja kehityksen alan riittävät ja laadukkaat inhimilliset voimavarat ovat yksi perusedellytys tieteellisen tiedon lisääntymiselle, tekniselle edistykselle, elämänlaadun parantumiselle, Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin takaamiselle ja Euroopan kilpailukyvyn edistämiselle.

               (6)

               Tutkijoiden urakehityksen tueksi tarvitaan uusia välineitä, joilla voidaan parantaa tutkijoiden uranäkymiä Euroopassa.

               (7)

               Paremmat ja selkeämmät uranäkymät auttavat myös parantamaan tutkijanammatin julkista kuvaa ja kannustamaan tätä kautta useampia nuoria tutkimusuralle.

               (8)

               Tämän suosituksen perimmäisenä poliittisena tavoitteena auttaa luomaan Eurooppaan houkuttelevat, avoimet ja kestävät tutkimusalan työmarkkinat, jotka tukevat pätevien tutkijoiden työhönottoa ja palveluksessa pitämistä ja ovat omiaan edistämään tehokasta työskentelyä ja tuottavuutta.

               (9)

               Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarjoamaan tutkijoille kestäviä urakehitysjärjestelmiä uran kaikissa vaiheissa riippumatta tutkijan työsopimustilanteesta ja valitusta T&K-uratyypistä; samoin jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että tutkijoihin suhtaudutaan ammattilaisina ja työnantajaorganisaation olennaisena osana.

               (10)

               Jäsenvaltiot ovat merkittävällä tavalla pyrkineet poistamaan hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä esteitä maantieteelliseltä ja alojen väliseltä liikkuvuudelta, mutta monia esteitä on vielä jäljellä.

               (11)

               Kaikentyyppistä liikkuvuutta olisi edistettävä osana T&K-alan kokonaisvaltaista henkilöstöpolitiikkaa kansallisella, alueellisella ja institutionaalisella tasolla.

               (12)

               Kaikenlaisen liikkuvuuden arvo on tunnustettava täysimääräisesti tutkijoiden uran arviointiin ja urakehitykseen liittyvissä järjestelmissä, jotta voidaan varmistaa, että liikkuvuuden myötä saatu kokemus vaikuttaa myönteisesti ammatilliseen edistymiseen.

               (13)

               Euroopan unionin alueelle ja sen alueelta muualle suuntautuvaa liikkuvuutta koskevaa yhtenäistä tutkijoiden urakehitys- ja liikkuvuuspolitiikkaa (5) kehitettäessä olisi otettava huomioon tilanne kehitysmaissa sekä eri alueilla Euroopassa ja muualla, jotta EU:n tutkimusvalmiuksien kohentaminen ei tapahtuisi heikommassa asemassa olevien maiden tai alueiden kustannuksella.

               (14)

               Tutkijoiden rahoittajien tai työnantajien olisi työllistäjän asemassaan vastattava siitä, että tutkijoiden valinta- ja työhönottomenettelyt ovat avoimia, läpinäkyviä ja kansainvälisesti vertailukelpoisia.

               (15)

               Yhteiskunnan olisi annettava enemmän arvoa sille vastuulle ja ammattitaidolle, jota tutkijoilta edellytetään tutkijanuran eri vaiheissa heidän toimiessaan monitahoisessa asemassaan tietotyöläisinä, johtajina, hankekoordinaattoreina, päällikköinä, työnohjaajina ja mentoreina, uraneuvojina tai tiedeviestijöinä.

               (16)

               Tässä suosituksessa lähdetään siitä, että tutkijoiden työnantajien tai rahoittajien keskeisen tärkeänä velvollisuutena on huolehtia kansallisen, alueellisen tai alakohtaisen lainsäädännön noudattamisesta.

               (17)

               Tämä suositus tarjoaa jäsenvaltioille, työnantajille, rahoittajille ja tutkijoille hyödyllisen lähtökohdan vapaaehtoisille lisätoimenpiteille tutkijoiden avoimien työmarkkinoiden luomiseksi sekä tutkijoiden uranäkymien parantamiseksi ja vahvistamiseksi Euroopan unionissa.

               (18)

               Tässä suosituksessa hahmotellut yleiset periaatteet ja vaatimukset ovat muotoutuneet julkisessa kuulemisprosessissa, jossa ovat olleet täysipainoisesti mukana tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta käsittelevän ohjausryhmän jäsenet,

         SUOSITTAA:

               1)

               Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että tutkijoiden työnantajat tai rahoittajat kehittävät ja ylläpitävät kannustavaa tutkimusympäristöä ja työkulttuuria, jossa yksilöitä ja tutkimusryhmiä arvostetaan, kannustetaan ja tuetaan ja jossa niille annetaan tavoitteiden saavuttamisen ja tehtävistä suoriutumisen edellyttämä aineellinen ja aineeton tuki. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tutkijanuran alkuvaiheen työ- ja koulutusolosuhteisiin, koska niillä voidaan vaikuttaa tuleviin valintoihin ja T&K-uran houkuttelevuuteen.

               2)

               Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan olennaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että tutkijoiden työnantajat tai rahoittajat parantavat työhönottomenetelmiään ja uran arviointi- ja arvottamisjärjestelmiään sellaisen avoimemman, läpinäkyvämmän, tasa-arvoisemman ja kansainvälisesti vertailukelpoisen työhönotto- ja urakehitysjärjestelmän luomiseksi, joka on perusedellytys tutkijoiden aidosti eurooppalaisten työmarkkinoiden synnylle.

               3)

               Jäsenvaltioiden olisi kestävää tutkijanuraa koskevia strategioita ja järjestelmiä laatiessaan ja toteuttaessaan otettava asianmukaisesti huomioon ja ohjenuoraksi tämän suosituksen liitteessä olevien tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönoton säännöstön yleiset periaatteet ja vaatimukset.

               4)

               Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä siirtämään vastuualueillaan nämä yleiset periaatteet ja vaatimukset osaksi kansallisia järjestelmiä tai alue-/organisaatiokohtaisia normeja ja ohjeistoja. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon niiden lakien, säännösten ja käytänteiden suuri monimuotoisuus, jotka eri maissa ja eri aloilla ohjaavat T&K-uran etenemistä, organisointia ja työolosuhteita.

               5)

               Jäsenvaltioiden olisi omaksuttava tällaiset yleiset periaatteet ja vaatimukset olennaiseksi osaksi institutionaalisia laadunvarmistusmekanismeja käyttämällä niitä apuna määriteltäessä kansallisten/alueellisten rahoitusjärjestelmien rahoitusperusteita sekä soveltamalla niitä julkisten elinten tarkastus-, seuranta- ja arviointiprosesseissa.

               6)

               Jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiään poistaa jäljellä olevat lainsäädännölliset ja hallinnolliset liikkuvuuden esteet, mukaan luettuina ne, jotka liittyvät alojen väliseen liikkuvuuteen sekä liikkuvuuteen eri tehtäväkenttien välillä ja sisällä; tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös Euroopan unionin laajentumisen vaikutukset.

               7)

               Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että tutkijoilla on oikeudellisen asemansa mukainen riittävä sosiaaliturva. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lakisääteisten ja täydentävien eläkeoikeuksien siirrettävyyteen tutkijoiden liikkuessa samassa maassa julkisella ja yksityisellä sektorilla tai rajojen yli Euroopan unionissa. Sovellettavissa järjestelmissä olisi varmistettava, että työpaikkaansa vaihtavien tai urallaan taukoja pitävien tutkijoiden sosiaaliturva ei aiheettomasti heikenny.

               8)

               Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tarvittavat seurantajärjestelyt tämän suosituksen säännöllistä uudelleentarkastelua varten ja sen selvittämiseksi, missä määrin työnantajat, rahoittajat ja tutkijat ovat soveltaneet eurooppalaista tutkijoiden peruskirjaa ja tutkijoiden työhönoton säännöstöä.

               9)

               Jäsenvaltioiden olisi sovittava tässä käytettävistä mittareista tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta käsittelevän ohjausryhmän puitteissa.

               10)

               Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä suositus asianmukaisesti huomioon kansainvälisissä hallitustenvälisissä järjestöissä toimiessaan, kun ne ehdottavat strategioita tai tekevät päätöksiä, jotka koskevat kyseisten järjestöjen toimintaa.

               11)

               Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille, mutta sen on myös tarkoitus toimia tukena työmarkkinaosapuolten välisissä keskusteluissa sekä tutkijoiden, eri sidosryhmien ja koko yhteiskunnan vuoropuhelussa.

               12)

               Jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan 15. joulukuuta 2005 mennessä ja sen jälkeen vuosittain mahdollisimman kattavasti komissiolle kaikista suosituksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä, suosituksen soveltamisesta saaduista tuloksista sekä hyviä toimintatapoja edustavista esimerkeistä.

               13)

               Komissio tarkastelee tätä suositusta määräajoin uudelleen avoimen koordinointimenetelmän puitteissa.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2005.

            Komission puolesta

         Janez POTOČNIK

            Komission jäsen

      (1)  KOM(2000) 6 lopullinen, 18.1.2000.

      (2)  EUVL C 282, 25.11.2003, s. 1. Neuvoston päätöslauselma annettu 10. marraskuuta 2003 (2003/C 282/01), tutkijoiden ammatista ja urasta eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA).

      (3)  KOM(2003) 226 lopullinen ja SEC(2003) 489, 30.4.2003.

      (4)  SEC(2005) 260.

      (5)  KOM(2004) 178 lopullinen, 16.3.2004.

      LIITE
      1 LUKU
      Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja
      Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja muodostuu joukosta yleisiä periaatteita ja vaatimuksia, joissa määritellään tutkijoiden sekä heidän työnantajiensa ja/tai rahoittajiensa (1) asema, velvollisuudet ja oikeudet. Peruskirjalla pyritään varmistamaan, että tutkijoiden ja työnantajien tai rahoittajien väliset suhteet ovat omiaan edistämään tietämyksen tehokasta luomista, siirtämistä, jakamista ja levittämistä, teknologian kehittämistä sekä tutkijoiden urakehitystä. Peruskirjassa tunnustetaan myös kaikentyyppisen liikkuvuuden arvo tapana edistää tutkijoiden ammatillista kehittymistä.
      Tässä mielessä peruskirja luo tutkijoille, työnantajille ja rahoittajille suuntaviivat, joita noudattamalla he voivat toimia työympäristössään vastuullisesti ja ammattimaisesti ja antaa toisilleen asianmukaista tunnustusta.
      Peruskirja koskee kaikkia tutkijoita Euroopan unionissa näiden uran kaikissa vaiheissa, ja se kattaa kaikki tutkimusalat julkisella ja yksityisellä sektorilla riippumatta toimen tai työsuhteen luonteesta (2), työnantajan oikeudellisesta asemasta tai työn suorituspaikkana olevan organisaation tai laitoksen tyypistä. Siinä otetaan huomioon tutkijoiden moninaiset tehtävät, joihin voi kuulua tutkimus- ja/tai kehitystoiminnan lisäksi myös työnohjausta, mentorointia, johtamista tai hallinnollisia tehtäviä.
      Peruskirjassa lähdetään siitä, että sekä tutkijoiden että heidän työnantajiensa ja/tai rahoittajiensa ensisijaisen tärkeänä velvollisuutena on varmistaa, että asianomaista kansallista tai alueellista lainsäädäntöä noudatetaan. Jos tutkija on jo suotuisammassa asemassa tai hänellä on joissain suhteissa paremmat oikeudet kuin tässä peruskirjassa esitetään, peruskirjaa ei tulisi käyttää jo saavutetun aseman ja saavutettujen oikeuksien heikentämiseen.
      Tätä peruskirjaa noudattavat tutkijat, työnantajat ja rahoittajat kunnioittavat myös niitä perusoikeuksia ja periaatteita, jotka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (3).
      TUTKIJOITA KOSKEVAT YLEISET PERIAATTEET JA VAATIMUKSET
      Tutkijan vapaus
      Tutkijoiden olisi tutkimustyössään keskityttävä tuottamaan ihmiskunnalle hyvää ja laajentamaan tieteellisen tietämyksen rajoja; tässä työssään heillä olisi oltava ajattelun ja ilmaisun vapaus sekä vapaus määritellä ongelmanratkaisussa käytettävät menetelmät tunnustettujen eettisten periaatteiden ja käytänteiden mukaisesti.
      Tutkijoiden olisi kuitenkin tunnustettava tähän vapauteen kohdistuvat rajoitukset, joita saattaa aiheutua erityisistä tutkimusolosuhteista (mukaan luettuina valvonta/ohjaus/johtaminen) tai toiminnallisista rajoitteista, kuten rahoitukseen tai tutkimusinfrastruktuuriin liittyvistä syistä tai – erityisesti teollisessa tutkimuksessa – teollis- ja tekijänoikeuksien suojasta. Tällaisten rajoitusten ei kuitenkaan tulisi olla ristiriidassa niiden tunnustettujen eettisten periaatteiden ja käytänteiden kanssa, joita tutkijoiden on noudatettava.
      Eettiset periaatteet
      Tutkijoiden olisi noudatettava tieteenalansa tunnustettuja eettisiä käytänteitä ja perusperiaatteita sekä kansallisiin, alakohtaisiin tai organisaatiokohtaisiin säännöstöihin kirjattuja eettisiä normeja.
      Ammatillinen vastuullisuus
      Tutkijoiden olisi kaikin tavoin pyrittävä varmistamaan, että heidän tutkimuksellaan on merkitystä yhteiskunnan kannalta ja että se ei ole päällekkäistä muualla jo tehdyn tutkimuksen kanssa.
      Tutkijoiden on vältettävä kaikenlaista plagiointia ja kunnioitettava henkisen omaisuuden suojan periaatetta sekä tiedon yhteisomistusta silloin kun tutkimustyötä tehdään yhdessä ohjaajan ja/tai muiden tutkijoiden kanssa. Uusien havaintojen validointia, joka suoritetaan osoittamalla, että kokeet ovat toistettavissa, ei tulisi pitää plagiointina, kunhan varmistettava tieto varustetaan aina selvin lähdeviittauksin.
      Jos osa tutkimustyöstä annetaan toisen tehtäväksi, olisi varmistettava, että kyseinen henkilö on pätevä suoriutumaan tehtävästä.
      Ammattimainen asenne
      Tutkijoiden olisi tunnettava tutkimusympäristöään ja rahoitusmekanismeja ohjaavat strategiset tavoitteet ja hankittava kaikki tarvittavat hyväksynnät ennen tutkimuksen aloittamista tai käyttöön annettujen resurssien käyttöä.
      Tutkijoiden olisi ilmoitettava työnantajalleen, rahoittajalleen tai ohjaajalleen, jos tutkimushanke viivästyy, määritellään uudelleen tai saadaan päätökseen, tai jos se jostakin syystä joudutaan päättämään aiottua aiemmin tai keskeyttämään tilapäisesti.
      Sopimusvelvoitteet ja oikeudelliset velvoitteet
      Kaikilla tasoilla toimivien tutkijoiden on tunnettava kansalliset, alakohtaiset ja organisaatiokohtaiset säännökset ja määräykset, jotka koskevat koulutusta ja/tai työolosuhteita. Tähän sisältyvät työsopimuksen luonteesta riippumatta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännökset sekä rahoittajien asettamat vaatimukset ja ehdot. Tutkijoiden olisi noudatettava näitä säännöksiä ja vaatimuksia tuottamalla vaaditut tulokset (esim. väitöskirja, julkaisu, patentti, raportti, uusi tuoteparannus) sopimuksessa tai vastaavassa asiakirjassa asetetuin ehdoin.
      Vastuu
      Tutkijoiden on oltava tietoisia siitä, että he ovat vastuuvelvollisia työnantajalleen, rahoittajilleen tai muille asiaan liittyville julkisille tai yksityisille organisaatioille sekä eettisestä näkökulmasta tarkasteltuna koko yhteiskunnalle. Varsinkin julkisista varoista rahoituksensa saavat tutkijat ovat lisäksi vastuuvelvollisia veronmaksajien rahojen tehokkaasta käytöstä. Näin ollen heidän olisi noudatettava moitteettoman, läpinäkyvän ja tehokkaan varainhoidon periaatteita sekä suhtauduttava rakentavasti kaikkiin luvallisiin tutkimustyönsä tarkastuksiin, joita voivat suorittaa esimerkiksi työnantaja/rahoittajat tai eettiset toimikunnat.
      Tiedon keruu- ja analysointimenetelmien, tulosten ja tarvittaessa tutkimustietoa koskevien yksityiskohtien olisi oltava avoimesti käytettävissä sisäisissä ja ulkoisissa tarkastuksissa tarpeen mukaan ja asianomaisten viranomaisten pyyntöjen mukaisesti.
      Tutkimuksen hyvät käytänteet
      Tutkijoiden olisi noudatettava poikkeuksetta kansallisen lainsäädännön mukaisia turvallisia työskentelytapoja, toteutettava tarvittavat terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät varotoimenpiteet sekä varauduttava tietoteknisiin ongelmiin esimerkiksi laatimalla asianmukaiset varmuuskopiointimenettelyt. Tutkijoiden olisi lisäksi tunnettava voimassa olevat kansalliset tietosuojaa ja luottamuksellisuuden suojaa koskevat säännökset ja määräykset sekä toteutettava kaikissa vaiheissa tarvittavat toimenpiteet niiden noudattamiseksi.
      Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen
      Tutkijoiden olisi sopimusjärjestelyjään noudattaen huolehdittava siitä, että tutkimustuloksia levitetään ja hyödynnetään; tämä tarkoittaa esimerkiksi tuloksista tiedottamista, niiden siirtämistä toisiin tutkimusympäristöihin ja mahdollisuuksien mukaan kaupallistamista. Etenkin kokeneempien tutkijoiden oletetaan ottavan asiakseen varmistaa, että tutkimus on hedelmällistä ja että tuloksia joko hyödynnetään kaupallisesti tai ne saatetaan yleisön saataville (tai molempia) aina kun se on mahdollista.
      Yleisötiedotus
      Tutkijoiden olisi varmistettava, että tutkimustoiminnasta tiedotetaan suurelle yleisölle myös maallikoille ymmärrettävällä tavalla, jotta tiedettä voidaan tehdä paremmin tunnetuksi kansalaisten keskuudessa. Suora vuoropuhelu suuren yleisön kanssa auttaa tutkijoita ottamaan paremmin huomioon yleisen edun tieteen ja teknologian tutkimuspainotuksissa sekä ymmärtämään selkeämmin myös yleisön huolenaiheita.
      Suhteet työnohjaajaan
      Kouluttautumisvaiheessa olevien tutkijoiden olisi luotava työnohjaajaansa ja tiedekunnan/laitoksen edustajiin jäsennelty ja säännöllinen vuorovaikutussuhde, jotta he saisivat yhteistyöstä mahdollisimman paljon hyötyä.
      Tähän kuuluvat työn edistymisen ja kaikkien tutkimustulosten kirjaaminen, ohjaajien raporttien perusteella ja seminaarien yhteydessä antama palaute, palautteen hyödyntäminen sekä työskentely sovittujen määräaikojen ja välitavoitteiden sekä tavoitteena olevien suoritteiden ja/tai tutkimustulosten edellyttämällä tavalla.
      Työnohjaus- ja johtamistehtävät
      Kokeneiden tutkijoiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota monitahoiseen asemaansa työnohjaajina ja mentoreina, uraneuvojina, johtajina, hankekoordinaattoreina, päällikköinä tai tiedeviestijöinä. Heidän olisi hoidettava näitä tehtäviä korkeatasoisimpia ammatillisia normeja noudattaen. Toimiessaan toisten tutkijoiden työnohjaajina tai mentoreina kokeneiden tutkijoiden olisi luotava uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden kanssa rakentava ja myönteinen vuorovaikutussuhde, ja aikaansaatava näin mahdollisimman suotuisat olosuhteet tehokkaalle tietämyksen siirrolle ja tutkijoiden uran menestyksekkäälle jatkokehitykselle.
      Jatkuva ammatillinen kehittyminen
      Tutkijoiden olisi kaikissa uransa vaiheissa pyrittävä jatkuvasti kehittämään itseään päivittämällä ja laajentamalla taitojaan ja osaamistaan säännöllisesti. Tässä voidaan hyödyntää monia eri tapoja, kuten muodollista koulutusta, työpajoja, konferensseja ja verkko-opiskelua.
      TYÖNANTAJIA JA RAHOITTAJIA KOSKEVAT YLEISET PERIAATTEET JA VAATIMUKSET
      Tutkijan ammatille annettava tunnustus
      Kaikki tutkimusuralla olevat tutkijat olisi tunnustettava ammattilaisiksi ja heitä olisi kohdeltava sen mukaisesti. Tämä koskee koko uraa sen alkuvaiheesta, eli perustutkinnon jälkeisestä ajasta, lähtien riippumatta tutkijan kansallisen tason luokittelusta (esim. tutkimustyöntekijä, jatko-opiskelija, väitöskirjan tekijä, tohtorintutkinnon suorittanut tutkija, viranhaltija).
      Syrjimättömyys
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi kohdeltava tutkijoita tasapuolisesti sukupuoleen, ikään, kansallisuuteen, etniseen tai sosiaaliseen taustaan, uskontoon tai elämänkatsomukseen, seksuaaliseen suuntautumiseen, kieleen, vammaisuuteen, poliittisiin näkemyksiin taikka sosiaaliseen tai taloudelliseen elämäntilanteeseen katsomatta.
      Tutkimusympäristö
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi huolehdittava siitä, että tutkimustyölle tai tutkijakoulutukselle luodaan mahdollisimman otollinen ympäristö, jossa ovat käytettävissä tarvittavat laitteistot, tilat ja mahdollisuudet, mukaan luettuna etäyhteistyö verkkojen välityksellä, ja jossa noudatetaan terveyttä ja turvallisuutta koskevia kansallisia tai alakohtaisia määräyksiä. Rahoittajien olisi huolehdittava siitä, että sovittua työohjelmaa varten on käytettävissä riittävät resurssit.
      Työehdot
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että tutkijoiden, myös vammaisten tutkijoiden, työehdot ovat tarvittaessa tutkimustyön onnistumisen kannalta riittävän joustavat ja että ne samalla vastaavat voimassa olevaa kansallista lainsäädäntöä ja kansallista tai alakohtaista keskitettyä työehtosopimusta. Työnantajien ja rahoittajien olisi pyrittävä luomaan työolosuhteet, joissa sekä mies- että naispuoliset tutkijat pystyvät sovittamaan yhteen työn ja perhe-elämän sekä lastenhoidon ja urakehityksen (4). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä muun muassa joustaviin työaikoihin, osa-aikatyöskentelyyn, etätyöskentelyyn ja sapattivapaisiin sekä näiden edellyttämiin taloudellisiin ja hallinnollisiin järjestelyihin.
      Työsuhteen vakaus ja pysyvyys
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että tutkijoiden työtä eivät hankaloita epävakaat työsopimukset, sekä sitouduttava sen vuoksi parhaansa mukaan parantamaan tutkijoiden työolojen vakautta ja soveltamaan ja noudattamaan määräaikaisista työsuhteista annettua neuvoston direktiiviä 1999/70/EY (5).
      Rahoitus ja palkat
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi huolehdittava siitä, että tutkijoiden tutkimusrahoitus ja/tai palkka ovat oikeudenmukaisia ja kohtuullisia, ja että heillä on riittävä ja tasavertainen sosiaaliturva (sairaskuluedut, perhe-edut, eläke-edut ja työttömyysturva mukaan luettuina) voimassa olevan kansallisen lainsäädännön ja kansallisen tai alakohtaisen keskitetyn työehtosopimuksen mukaisesti. Tämä vaatimus koskee tutkijoita kaikissa tutkijanuran vaiheissa, alkuvaihe mukaan luettuna, heidän oikeudellisen asemansa, työsuoritustensa tuloksellisuuden ja pätevyytensä ja/tai vastuualueidensa mukaan.
      Sukupuolten tasapaino (6)

      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi pyrittävä edustavaan sukupuolten tasapainoon kaikilla henkilöstötasoilla, myös työnohjaus- ja johtotehtävissä. Tätä silmällä pitäen olisi noudatettava työhönotossa ja uran myöhemmissä vaiheissa miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta tämän kuitenkaan ohittamatta laatu- ja pätevyysvaatimuksia. Tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi valinta- ja arviointilautakunnissa olisi oltava riittävästi kummankin sukupuolen edustajia.
      Urakehitys
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi – mieluiten osana henkilöstöhallintoaan – laadittava erityinen tutkijoiden urakehityssuunnitelma kaikille uransa eri vaiheissa oleville tutkijoille riippumatta tutkijan sopimustilanteesta; tämä koskee myös määräaikaisella sopimuksella työskenteleviä tutkijoita. Suunnitelmaan olisi sisällyttävä myös mentorien käyttö tutkijoiden henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen tukemiseksi ja ohjaamiseksi sekä tutkijoiden motivoimiseksi ja jatkouraan liittyvän epävarmuuden vähentämiseksi. Kaikkien tutkijoiden olisi oltava tietoisia tällaisista säännöistä ja järjestelyistä.
      Liikkuvuuden arvostaminen
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi tunnustettava maantieteellisen, toimialojen välisen, tieteenalojen välisen, virtuaalisen (7) sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisen liikkuvuuden arvo tärkeänä tapana lisätä tieteellistä osaamista ja ammatillista kehitystä tutkijanuran kaikissa vaiheissa. Liikkuvuus eri muodoissa olisi sisällytettävä urakehityssuunnitelmaan, ja sille olisi annettava täysi arvo ja tunnustus urasuunnittelu- ja arviointijärjestelmässä.
      Tämä edellyttää myös tarvittavia hallinnollisia järjestelyjä, joilla mahdollistetaan sekä apurahojen että sosiaaliturvan siirto kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
      Mahdollisuus koulutukseen ja jatkuvaan itsensä kehittämiseen
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että tutkijoilla on työsopimustilanteestaan riippumatta uransa kaikissa vaiheissa mahdollisuus ammatilliseen kehitykseen ja työllistyvyytensä parantamiseen taitojen ja osaamisen jatkuvan kehittämisen avulla.
      Jatkuvaan kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä olisi arvioitava säännöllisesti niiden hyödyntämismahdollisuuksien, suosion ja vaikuttavuuden kannalta sekä sen suhteen, miten hyvin ne lisäävät osaamista, taitoja ja työllistyvyyttä.
      Mahdollisuus saada uraneuvontaa
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi huolehdittava siitä, että tutkijoille on heidän työsopimustilanteestaan riippumatta kaikissa uran vaiheissa tarjolla uraneuvontaa ja työmarkkinoille sijoittautumista koskevaa neuvontaa joko kunkin organisaation sisällä tai yhteistyössä jonkin muun organisaation kanssa.
      Teollis- ja tekijänoikeudet
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi oikeudellisen suojan ja varsinkin teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukaisen suojan kautta varmistettava, että tutkijat voivat uransa kaikissa vaiheissa saada hyödyt T&K-tulostensa mahdollisesta käytöstä.
      Olisi laadittava periaatteet ja käytänteet, joiden mukaisesti määritetään, mitkä oikeudet kuuluvat tutkijoille ja mitkä mahdollisesti työnantajalle tai muille osapuolille, kuten ulkopuolisille kaupallisille tai teollisille organisaatioille, joiden oikeuksista voidaan määrätä erityisissä yhteistyösopimuksissa tai muun tyyppisissä sopimuksissa.
      Yhteiskirjoittaminen
      Organisaatioiden olisi henkilöstöään arvioidessaan suhtauduttava myönteisesti yhteiskirjoittamiseen ja katsottava se osoitukseksi rakentavasta asennoitumisesta tutkimustyöhön. Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi laadittava strategioita, käytänteitä ja menettelyjä, joilla tutkijoille, myös tutkimusuransa alkuvaiheessa oleville, voitaisiin luoda edellytykset saada tunnustusta ja tulla viitatuksi ja/tai lainatuksi tosiasiallisen panoksensa mukaan julkaisujen yhteiskirjoittajina, patenttien yhteishakijoina ym. tai julkaista omia tutkimustuloksiaan työnohjaajasta riippumattomasti.
      Työnohjaus
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että uransa alkuvaiheessa olevalle tutkijalle nimetään ja osoitetaan selkeästi henkilö, jonka puoleen hän voi kääntyä työtehtäviensä suorittamiseen liittyvissä kysymyksissä.
      Tällaisissa järjestelyissä olisi selkeästi määriteltävä, että työnohjaajan on oltava riittävän pätevä tutkimuksen ohjaamiseen, ja että hänellä on oltava riittävästi aikaa, osaamista, kokemusta, asiantuntemusta ja halua sitoutua, jotta hän pystyy tarjoamaan tutkimusharjoittelijalle asianmukaista tukea; samoin on määriteltävä tarvittavat menettelyt edistymisen seurantaa ja arviointia sekä palautteen antamista varten.
      Opetustyö
      Opettaminen on keskeinen tapa jäsentää ja jakaa tietämystä, ja sitä olisikin pidettävä arvokkaana mahdollisuutena tutkijan uralla. Opetusvelvollisuuksien ei kuitenkaan pitäisi olla kohtuuttomia, eivätkä ne saisi etenkään uran alkuvaiheessa estää tutkijoita harjoittamasta tutkimustoimintaansa.
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että opetustehtävistä maksetaan riittävä korvaus, että ne otetaan huomioon arviointijärjestelmissä ja että aika, jonka kokeneemmat tutkijat käyttävät uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden kouluttamiseen, lasketaan osaksi heidän opetusvelvollisuuttaan. Tutkijoiden ammatilliseen kehittämiseen olisi kuuluttava myös opetus- ja valmennustaitojen koulutusta.
      Arviointijärjestelmät
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi otettava käyttöön kaikkia, myös kokeneita tutkijoita, koskeva arviointijärjestelmä, jossa riippumaton (ja kokeneiden tutkijoiden tapauksessa mieluiten kansainvälinen) lautakunta mittaa säännöllisesti ja läpinäkyvästi heidän tuloksellisuuttaan.
      Arviointimenettelyssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon arvioitavan tutkijan työn yleinen luovuus ja tutkimustulokset, kuten julkaisut, patentit, tutkimuksen johtaminen, opetus/luennointi, työnohjaus, mentorointi, yhteistyö kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, hallinnolliset tehtävät, tiedotustoiminta ja liikkuvuus, ja tämä arvio olisi otettava huomioon urakehityksessä.
      Muutoksenhaku/valitukset
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi luotava kansallisia sääntöjä ja määräyksiä noudattaen järjestelmä (esimerkiksi riippumattoman asiamiehen kaltainen ratkaisu) käsittelemään tutkijoiden esittämiä valituksia ja muutoksenhakuja, mukaan luettuina työnohjaajan ja uransa alkuvaiheessa olevan tutkijan väliset kiistat. Tällaisen järjestelmän olisi tarjottava koko tutkimushenkilöstölle luottamuksellista ja epämuodollista apua työhön liittyvissä kiistoissa, erimielisyyksissä ja epäkohdissa tavoitteena edistää oikeudenmukaista ja tasavertaista kohtelua organisaatiossa ja parantaa työympäristön kokonaislaatua.
      Mukanaolo päätöksentekoelimissä
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi hyväksyttävä oikeutettuna ja itse asiassa toivottavana, että tutkijat ovat edustettuina työorganisaationsa tiedonvaihto-, kuulemis- ja päätöksentekoelimissä, jotta he voivat suojella ja edistää omia ja yhteisiä etujaan ammattilaisina ja vaikuttaa aktiivisesti organisaation toimintaan (8).
      Työhönotto
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi varmistettava, että tutkijoiden työhönottovaatimukset varsinkin tutkijanuran alkuvaiheessa on selkeästi määritelty, sekä helpotettava muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tai tutkimusuralle palaavien tutkijoiden, kuten tutkimuksen pariin palaavien (minkä tahansa tason) opettajien, työnsaantimahdollisuuksia.
      Tutkijoiden työnantajien ja/tai rahoittajien olisi tutkijoita nimittäessään tai työhön ottaessaan noudatettava tutkijoiden työhönoton säännöstöä.
      2 LUKU
      Tutkijoiden työhönoton säännöstö
      Tutkijoiden työhönoton säännöstö koostuu joukosta yleisiä periaatteita ja vaatimuksia, joita työnantajien ja/tai rahoittajien olisi noudatettava nimittäessään tai ottaessaan työhön tutkijoita. Näillä periaatteilla ja vaatimuksilla on määrä varmistaa, että tiettyjä perusarvoja, kuten työhönottoprosessin läpinäkyvyyttä ja kaikkien hakijoiden tasavertaista kohtelua, kunnioitetaan, ja että näin voidaan osaltaan luoda Eurooppaan houkuttelevat, avoimet ja kestävät tutkijoiden työmarkkinat. Nämä periaatteet ja vaatimukset täydentävät eurooppalaista tutkijoiden peruskirjaa. Säännöstöä noudattamalla organisaatiot ja työnantajat osoittavat avoimesti sitoutuneensa toimimaan vastuullisesti ja asianmukaisesti ja tarjoamaan oikeudenmukaiset puitteet tutkijoille sekä pyrkivänsä myötävaikuttamaan eurooppalaisen tutkimusalueen kehitykseen.
      SÄÄNNÖSTÖN YLEISET PERIAATTEET JA VAATIMUKSET
      Työhönotto
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi luotava työhönottomenettely, joka on avoin (9), tehokas, läpinäkyvä, kannustava ja kansainvälisesti vertailukelpoinen sekä sovitettavissa kulloinkin täytettävän työtehtävän tarpeisiin.
      Hakuilmoituksessa olisi annettava laaja kuvaus vaadittavasta osaamisesta ja pätevyydestä riittävän yleisellä tasolla, jotta se kannustaisi kaikkia soveltuvia hakijoita osallistumaan. Ilmoituksessa olisi oltava kuvaus työehdoista, palkasta ja eduista sekä urakehitysnäkymistä. Lisäksi hakijoille olisi annettava riittävästi aikaa vastata hakuilmoitukseen.
      Valinta
      Valintalautakunnassa olisi oltava edustettuna monenlaista asiantuntemusta ja osaamista, riittävästi kummankin sukupuolen edustajia ja – silloin kun se on tarkoituksenmukaista ja mahdollista – edustajia eri sektoreilta (julkiselta ja yksityiseltä sektorilta) ja tieteenaloilta sekä muista maista; lautakunnan jäsenillä olisi oltava sellaista työkokemusta, joka on olennaista hakijoiden arvioinnin kannalta. Aina kun se on mahdollista, olisi käytettävä laajasti erilaisia valintamenetelmiä, kuten haastatteluja ja ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamia arviointeja. Valintalautakunnan jäsenillä olisi oltava riittävä koulutus tehtäväänsä.
      Läpinäkyvyys
      Hakijoille olisi ennen valinnan suorittamista annettava tiedot työhönottoprosessista ja valintaperusteista, täytettävien paikkojen määrästä ja urakehitysnäkymistä. Hakijoiden olisi lisäksi saatava valintaprosessin jälkeen tietoa hakemuksensa vahvuuksista ja heikkouksista.
      Ansiokkuuden arvioiminen
      Valintaprosessissa olisi otettava huomioon hakijan kokemus koko laajuudessaan (10). Vaikka pääasiassa keskitytäänkin hakijan kokonaispotentiaaliin tutkijana, myös hänen luovuutensa ja kykynsä itsenäiseen työskentelyyn olisi otettava huomioon.
      Tämä merkitsee sitä, että aiempia saavutuksia olisi arvioitava sekä laadullisesti että määrällisesti keskittyen pelkän julkaisumäärän sijasta hakijan merkittäviin saavutuksiin hänen uransa eri käänteissä ja vaiheissa. Näin ollen bibliografisille indikaattoreille annettava painoarvo olisi suhteutettava asianmukaisesti muihin arviointikohteisiin, kuten opettamiseen, työnohjaukseen, ryhmätyöhön, tietämyksen siirtoon, tutkimus- ja innovointitoiminnan johtamiseen ja yleisötiedotukseen. Yritysmaailmasta tulevien hakijoiden kohdalla olisi kiinnitettävä erityishuomiota mahdollisiin patentteihin, kehitystuloksiin tai keksintöihin.
      Poikkeamat ansioluettelossa
      Urakatkoksista tai poikkeamista ansioluettelon kronologisessa järjestyksessä ei pitäisi rankaista, vaan ne olisi nähtävä osana urakehitystä ja sitä kautta mahdollisesti arvokkaana osatekijänä tutkijoiden ammatillisessa kehittymisessä kohti moniulotteista urarakennetta. Hakijoiden olisikin voitava toimittaa dokumentoituja ansioluetteloita, jotka kuvaavat kattavasti sellaista saavutusten ja pätevyyden yhdistelmää, joka soveltuu hakemuksen kohteena olevaan työtehtävään.
      Liikkuvuuden kautta saadun kokemuksen tunnustaminen
      Kaikkea kokemusta, joka on saatu liikkuvuuden avulla, kuten oleskelemalla toisessa maassa, toisella alueella tai toisessa tutkimusympäristössä (julkisella tai yksityisellä sektorilla) tai siirtymällä tieteenalalta tai tutkimusalalta toiselle tutkijakoulutuksen aikana tai tutkijanuran myöhemmässä vaiheessa, tai kokemusta, joka on saatu virtuaalisesta liikkuvuudesta, olisi pidettävä arvokkaana osana tutkijan ammatillista kehitystä.
      Pätevyyden tunnustaminen
      Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi huolehdittava siitä, että kaikkien tutkijoiden kaikki akateemiset ja ammattipätevyyttä osoittavat saavutukset, myös epäviralliset, arvioidaan asianmukaisesti varsinkin kansainvälisen liikkuvuuden ja ammatinvaihdon yhteydessä. Työnantajien ja/tai rahoittajien olisi hankittava tarvittavat tiedot pätevyyden arviointia koskevista säännöistä, menettelyistä ja normeista sekä tutustuttava kaikkien käytössä olevien kanavien kautta (11) pätevyyden tunnustamista koskeviin kansallisiin lakeihin, yleissopimuksiin ja erityissääntöihin.
      Asema ja työuran pituus
      Vaadittava pätevyystaso olisi asetettava kyseisen tehtävän tarpeiden mukaan eikä esteeksi hakijoille. Pätevyyden tunnustamisessa ja arvioinnissa olisi keskityttävä henkilön saavutusten arviointiin, eikä henkilön asemaan tai sen organisaation maineeseen, jossa pätevyys on hankittu. Koska ammatillisen pätevyyden voi hankkia jo pitkän uran alkuvaiheessa, myös pyrkimys elinikäiseen ammatilliseen kehittymiseen olisi otettava huomioon.
      Tohtorintutkinnon suorittaneiden nimitykset
      Tohtorintutkinnon suorittaneita tutkijoita nimittävien organisaatioiden olisi laadittava selkeät säännöt ja ohjeet tutkijatohtorien työhönottoa ja nimittämistä varten, mukaan luettuina nimityksen enimmäiskesto ja tavoitteet. Ohjeissa olisi otettava huomioon hakijan aiemmat tutkijatohtorinimitykset muissa organisaatioissa sekä se, että tutkijatohtorivaiheen olisi oltava tilapäinen ja että sen päätarkoituksena on tarjota uusia ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksia tutkijanuralla osana pitkän aikavälin uranäkymiä.
      3 LUKU
      Määritelmät
      Tutkijat
      Tässä suosituksessa käytetään kansainvälisesti tunnustettua tutkimuksen määritelmää, ns. Frascati-määritelmää (12). Tutkijat ovat sen mukaan
      ”ammattilaisia, jotka ideoivat tai luovat uutta tietoa, tuotteita, prosesseja, menetelmiä ja järjestelmiä sekä hallinnoivat niitä koskevia hankkeita.”
      Tämä suositus koskee kaikkia T&K-toiminnassa ammattimaisesti mukana olevia henkilöitä heidän uransa kaikissa vaiheissa (13) toimenkuvan luokituksesta riippumatta. Edellä mainittu määritelmä kattaa ”perustutkimukseen”, ”strategiseen tutkimukseen”, ”soveltavaan tutkimukseen”, ”kokeelliseen kehittämiseen” ja ” tietämyksen siirtoon” liittyvän toiminnan, mukaan luettuina innovointi-, neuvonta-, työnohjaus- ja opetustehtävät, tietämyksen ja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi, tutkimustulosten hyödyntäminen sekä tiedejournalismi.
      Lisäksi tehdään ero uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden ja kokeneiden tutkijoiden välillä:

                  —

                  Uransa alkuvaiheessa olevilla tutkijoilla (14) tarkoitetaan tutkijoita tutkijanuransa (kokoaikaista työskentelyä vastaavien) ensimmäisten neljän vuoden aikana; tähän ajanjaksoon sisältyy myös tutkijakoulutus.

                  —

                  Kokeneilla tutkijoilla (15) tarkoitetaan tutkijoita, joilla on vähintään neljän vuoden (kokoaikaista työskentelyä vastaava) tutkimuskokemus sellaisen korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen, joka oikeuttaa tohtoriopintoihin tutkinnon myöntämismaassa tai tutkijoita, joilla on jo tohtoritutkinto, riippumatta siitä, miten kauan tutkinnon suorittamiseen on kulunut.

            Työnantajat
      Tässä suosituksessa ’työnantajilla’ tarkoitetaan kaikkia julkisia tai yksityisiä organisaatioita, jotka työllistävät tutkijoita sopimussuhteisesti tai toimivat isäntäorganisaationa jonkin muuntyyppisen sopimuksen tai järjestelyn, myös ilman suoraa rahoitussuhdetta toteutettavan järjestelyn, kautta. Viimeksi mainitulla tarkoitetaan erityisesti järjestelyä, jossa tutkija on joko tutkijakoulutuksessa tai harjoittaa tutkimustoimintaa korkea-asteen oppilaitoksessa, tiedekunnan laitoksella, laboratoriossa, säätiössä tai yksityisessä organisaatiossa, mutta saa rahoituksensa kolmannelta osapuolelta.
      Rahoittajat
      ’Rahoittajilla’ tarkoitetaan kaikkia tahoja (16), jotka myöntävät rahoitusta (kuten stipendejä ja apurahoja) julkisille ja yksityisille tutkimusorganisaatioille, korkea-asteen oppilaitokset mukaan luettuina. Rahoittajan asemassaan tällaiset tahot voivat asettaa rahoituksen keskeiseksi ehdoksi, että rahoitettavalla organisaatiolla on määriteltyinä ja käytössä toimivia suunnitelmia, käytänteitä ja mekanismeja tässä suosituksessa esitettyjen yleisten periaatteiden ja vaatimusten mukaisesti.
      Nimitys tai työsuhde
      ’Nimityksellä tai työsuhteella’ tarkoitetaan minkä tahansa tyyppistä sopimusta tai stipendiä taikka kolmannen osapuolen rahoittamaa apurahaa tai tukea, mukaan luettuna yhteisön tutkimuksen puiteohjelmassa (17) myönnetty rahoitus.

         (1)  Ks. määritelmät 3 luvussa.

         (2)  Ks. määritelmät 3 luvussa.

         (3)  EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.

         (4)  Ks. SEC(2005) 260, Naiset ja tiede: huippuosaamista ja innovaatioita – sukupuolten tasa-arvo tieteessä.

         (5)  Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28. kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43). Direktiivillä pyritään estämään määräaikaisten työntekijöiden huonompi kohtelu verrattuna vastaaviin vakinaisiin työntekijöihin, estämään määräaikaisten työsopimusten ketjuttamiseen liittyvät väärinkäytökset, parantamaan määräaikaisten työntekijöiden kouluttautumismahdollisuuksia sekä varmistamaan, että määräaikaisille työntekijöille tiedotetaan tarjolla olevista vakinaisista työpaikoista.

         (6)  Ks. SEC(2005) 260, Naiset ja tiede: huippuosaamista ja innovaatioita – sukupuolten tasa-arvo tieteessä.

         (7)  Etäyhteistyö tiedonsiirtoverkkojen välityksellä.

         (8)  Ks. tähän liittyen myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 29).

         (9)  Tässä olisi käytettävä kaikkia mahdollisia välineitä, varsinkin kansainvälisiä tai yleisesti saatavilla olevia verkkolähteitä, kuten yleiseurooppalainen tutkijoiden liikkuvuusportaali http://europa.eu.int/eracareers.

         (10)  Ks. myös Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja: Arviointijärjestelmät tämän asiakirjan luvussa 1.

         (11)  Osoitteessa http://www.enic-naric.net/ on tietoa akateemisen tunnustamisesta vastaavien kansallisten keskusten NARIC-verkostosta ja Euroopassa olevien alan tiedotuspisteiden ENIC-verkostosta.

         (12)  Asiakirjassa Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development, Frascati Manual, OECD, 2002.

         (13)  KOM(2003) 436, Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella: yksi ammatti, monta uraa, 18.7.2003.

         (14)  Ks. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen; tutkijavoimavarat ja liikkuvuus; Marie Curie -toimet, työohjelma syyskuu 2004, s. 41.

         (15)  Ks. edellinen viite, s. 42.

         (16)  Yhteisö pyrkii tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmassa noudattamaan tässä suosituksessa esitettyjä sitoumuksia suhteessa rahoituksen saajiin.

         (17)  Tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelma.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0935

Komission Suositus Neuvostolle komission valtuuttamisesta neuvottelemaan Kanadan hallituksen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalalla toteutettava yhteistyöohjelma  /* SEK/2005/0935 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 12.07.2005SEC(2005) 935 lopullinenKOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLEkomission valtuuttamisesta neuvottelemaan Kanadan hallituksen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalalla toteutettava yhteistyöohjelma1. PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAEhdotuksen taustana on yhtäältä Euroopan unionin korkea-asteen koulutusta koskeva suunnitelma, jonka mukaan unionin korkea-asteen koulutuksesta olisi tultava tarkoituksenmukaisuutensa ja laatunsa puolesta valioluokkaa maailmassa, sekä toisaalta EU:n ja Kanadan suhteet, jotka edellyttävät laajempaa koulutusalan yhteistyötä.Koulutuksesta on tullut olennainen osa Lissabonin strategiaa, jonka mukaan EU:n koulutusjärjestelmistä olisi tultava maailman laatuvalio vuoteen 2010 mennessä. Tällaiseen tavoitteeseen päästään vain pitämällä eurooppalaiset koulutusjärjestelmät maailmassa tapahtuvan kehityksen tasalla; etenkin vaaditaan yhteistyötä ja toimintamallien ja standardien vertailua niihin, joita käytetään Kanadan kaltaisissa maailman kehittyneimmissä maissa.Unionin Kanadan-suhteille on ominaista niiden vakaa laajentuminen, josta viimeisin osoitus on vuonna 2004 hyväksytty kumppanuussuunnitelma, jonka mukaan nykyistä sopimusta olisi laajennettava avaamalla pääsyä kaikkiin korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen laitoksiin sekä lisäämällä eri vaihtojen määrää ja laajuutta. Erikseen mainitaan, että mukaan olisi otettava sellaisia nuorisoon liittyviä toimia, jotka eivät kytkeydy koulutuksen muodollisiin rakenteisiin.Nykyinen sopimus (2000–2005) tehtiin vuonna 2000. Tämän suosituksen aiheena ovat valtuudet neuvotella uusi sopimus vuosiksi 2006–2013.Ehdotuksen tavoitteetYleinen tavoiteEU:n ja Kanadan yhteistyöohjelman yleistavoitteina on-  lisätä Euroopan unionin ja Kanadan kansojen keskinäistä yhteisymmärrystä-  antaa kansalaisille paremmat valmiudet osaamisyhteiskuntaa varten.EU:n ja Kanadan ohjelmassa pyritään siksi yhdessä parantamaan korkea-asteen, ammatillisen ja nuorten epävirallisen koulutuksen laatua.Erityiset tavoitteetEhdotuksella on seuraavat erityiset tavoitteet:-  tehostaa Euroopan unionin ja Kanadan yhteistyötä korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden alalla-  edesauttaa korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten samoin kuin nuorisoalalla toimivien elinten ja organisaatioiden kehitystä-  luoda mahdollisuuksia nuorisopolitiikkaa ja -työtä koskevalle keskustelulle ja vaihtotoimille-  myötävaikuttaa yksittäisten osallistujien henkilökohtaiseen kehitykseen heidän itsensä hyväksi ja keinona saavuttaa ohjelman yleistavoite.Toiminnalliset tavoitteetEhdotuksella on seuraavat toiminnalliset tavoitteet:1.  Tuetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä tarkoituksena edistää yhteisiä opinto-ohjelmia ja liikkuvuutta.2.  Tuetaan korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivien julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteistyötä tarkoituksena virittää toiminnan linjaukseen liittyvää keskustelua ja kokemuksenvaihtoa.3.  Tuetaan ammattihenkilöstön transatlanttista liikkuvuutta tarkoituksena parantaa EU:n ja Kanadan suhteisiin liittyvien seikkojen keskinäistä ymmärtämistä.4.  Tuetaan nuorisoalalla toimivien elinten ja organisaatioiden sekä nuorisotyöntekijöiden yhteistyötä tarkoituksena edistää hyvien toimintamallien vaihtoa ja verkottumista.Johdonmukaisuus yhteisön muiden politiikkojen kanssaKorkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasioiden alalla toteutettava EU:n ja Kanadan yhteistyöohjelma olisi täysin johdonmukainen EU:n muiden alalla käyttämien välineiden kanssa ja täydentäisi niitä. Se tarjoaisi mahdollisuuden ajaa laadukkaan koulutuksen tavoitteita EU:n ja Kanadan yhteistyöllä ja virittää transatlanttista henkilötason yhteistyötä. Ohjelma lisäksi täydentäisi EU-keskusten toimia tarjoamalla lisämahdollisuuksia vaihtoihin ja tukemalla laitosten ja organisaatioiden rakenteellista yhteistyötä molemmilla puolilla Atlanttia.SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN-  Vuonna 2001 toteutettu tutkimus ammatillisen koulutuksen yhteistyössä sovellettavista menettelyistäEU:n ja Kanadan ammattikoulutusyhteistyön arvo sai vahvistuksen kyseisessä komission teettämässä tutkimuksessa. Ammatilliset oppilaitokset eivät välttämättä ole kovin hyvin valmistautuneita transatlanttiseen yhteistyöhön, joka kuitenkin voisi tarjota runsaasti mahdollisuuksia molemminpuoliseen hyötyyn, sillä se avaa uusia mahdollisuuksia transatlanttiseen liikkuvuuteen opiskelijoille, harjoittelijoille ja henkilöstölle, jotka eivät sitä muutoin pääsisi hyödyntämään. Tutkimuksessa todettiin, että ammatillisen koulutuksen ottaminen mukaan korkea-asteen koulutuksen rinnalle vaatii merkittävästi lisää varoja.-  Ulkoinen väliarviointiAlkuvuodesta 2005 toteutetussa ulkoisessa arvioinnissa todettiin ohjelman olevan tehokas ja tarkoituksenmukainen sekä hyödyllinen siihen osallistuville laitoksille ja opiskelijoille. Ohjelmaa pidettiin kuitenkin liian suppeana edistämään Euroopan unionin ja Kanadan kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä. Arvioijat suosittelivat erityisesti järjestelmää, jolla annettaisiin lisää liikkuvuusavustuksia menestyksekkäästi toteutetuille projekteille.-  Kanadan ja EU:n nuorisoseminaariMarraskuussa 2004 järjestettiin koeluonteinen seminaari EU:ssa ja Kanadassa toimiville nuorisoalan organisaatioille ja työntekijöille. Seminaarissa kävi selväksi, että kumpikin osapuoli pitää hyödyllisenä ja tarpeellisena vaihtaa kokemuksia nuorten kannalta tärkeillä aloilla, joihin kuuluvat mm. kansalaisuus ja kulttuurinen monimuotoisuus, vapaaehtoistyö sekä epävirallisen oppimisen tunnustaminen ja edistäminen. Seminaarin keskeisenä suosituksena on, että päättäjien keskustelua jatketaan ja että parhaitten toimintamallien vaihtoa ja resurssien yhteiskäyttöä edistetään nuorisoalan työntekijöitten keskuudessa.Tarkastellut vaihtoehdotToimintamallit ja välineet: politiikkakeskustelu ja politiikan koordinointiEuroopan unionin ja Kanadan keskinäisellä keskustelulla politiikasta voidaan selvästikin edistää koulutus- ja nuorisoalan strategioiden ymmärtämistä, saada aikaan parhaitten toimintamallien vaihtoa ja lopulta luoda toimenpiteitä, jotka vaikuttavat kansalaisiin suoraan.Politiikkaa käsittelevä keskustelu ei kuitenkaan välttämättä yksin saa aikaan alhaalta lähtevää, henkilötasolla tapahtuvaa innovatiivista yhteistyötä tai onnistu tehostamaan nuorille suunnattuja laadukkaita liikkuvuustoimia ja tuomaan transatlanttisia vaihtoja helpommin nuorten ja organisaatioiden saataville. Tällaista toimintaa virittämään ja tukemaan tarvitaan erityisiä toimia sisältävä ohjelma.Mahdollisia vaihtoehtoja menoja aiheuttavalle ohjelmalleNivominen osaksi olemassa olevia tai ehdotettuja järjestelyjäNykyiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat, kuten Sokrates ja Leonardo da Vinci, on suunniteltu ja kohdennettu yksinomaan EU-maita silmällä pitäen. Ohjelmien päätöksentekomenettelyt, toimenpidetyypit ja toteutusmenetelmät soveltuvat heikosti EU:n ja Kanadan kahdenväliseen korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöhön. Sama pätee tulevaan elinikäisen oppimisen ohjelmaan.Erasmus Mundus -ohjelmalla pyritään parantamaan korkea-asteen koulutuksen laatua Euroopan unionissa ja markkinoimaan sitä maailmanlaajuisesti kolmansien maiden opiskelijoille ja tutkijoille suunnatulla apurahajärjestelmällä. Erasmus Mundusta ei ole suunniteltu kahdenvälisiä vaihtoja, kansainvälistä opinto-ohjelmien kehittämistä tai oppilaitosten yhteistyötä varten. Nuorten ammattikoulutus ei kuulu sen alaan, vaan ohjelma keskittyy jatkotutkintotasolle, kun taas Kanadan kanssa toteutettavan yhteistyöohjelman pääpaino on perustutkintotason toimissa.Myöskään muilla ulkoisilla ohjelmilla ei pystytä saavuttamaan tässä ehdotettavan EU:n ja Kanadan kahdenvälisen yhteistyön tavoitteita.Vaikka nykyisen Nuoriso-ohjelman (ja mahdollisesti hyväksyttävän tulevan Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman) puitteissa voidaankin periaatteessa tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, yhteistyö on varsin suppeaa ja kohdistuu pääasiassa unionin naapurimaihin. Myöskään tätä ohjelmaa ei ole suunniteltu kahdenväliseen yhteistyöhön. Nyt ehdotettava EU:n ja Kanadan kahdenvälinen sopimus siis täydentää Nuoriso-ohjelmaa.Sopimuksen uudistaminen ja nykyisen ohjelman laajentaminenEhdotettava sopimus ja sen perusteella käynnistettävä ohjelma eivät poikkea merkittävästi nykyisestä yhteistyöstä. Ohjelma kuitenkin parantaisi mahdollisuuksia osallistua vaihtoihin, lisäisi kaikkien mahdollisten edunsaajien osallistumismahdollisuuksia ja tarjoaisi uudet puitteet nuorisoalan yhteistyölle.Ohjelmassa otettaisiin huomioon aiemmat kokemukset erottamalla toisistaan korkea-asteen ja ammatillinen koulutus, rakentamalla erityisosaamisen varaan ja tehostamalla opiskelija- ja nuorisovaihtoja.Nykyisestä ohjelmasta tehdyssä arvioinnissa havaittiin, että ohjelman pienet määrärahat ovat rajoittaneet sen mahdollisia vaikutuksia korkea-asteen koulutukseen ja estäneet merkittävän yhteistyön käynnistämisen ammatillisen koulutuksen alalla. Nyt ehdotettavalla sopimuksella käynnistettävässä ohjelmassa määrärahoja nostettaisiin nykyisestä 0,8 miljoonasta eurosta keskimäärin 2 miljoonaan euroon vuodessa.Vaihtoehtojen myönteiset ja kielteiset vaikutuksetTavoitteisiinsa pääsemällä ohjelma saisi aikaan myönteisiä lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia nuoriin samoin kuin korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden parissa toimiviin laitoksiin ja organisaatioihin.Transatlanttiset liikkuvuustoimet antaisivat osallistujilleen arvokasta kokemusta, joka auttaisi heitä integroitumaan nykypäivän yhteiskuntaan ja osaamistalouteen. Keskinäinen yhteistyö auttaisi laitoksia parantamaan opinto-ohjelmiaan ja opetusmenetelmiään, kun ne omaksuisivat toisiltaan hyviä toimintamalleja ja kehittäisivät yhdessä uusia lähestymistapoja. Pitemmällä aikavälillä yhteistyö auttaisi pitämään yllä sitä erinomaista keskinäistä ymmärtämystä, joka vallitsee Euroopan unionissa ja Kanadassa asuvien ihmisten välillä.Ohjelmalla ei ole keskenään ristiriitaisia sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia.Ehdotettavan vaihtoehdon valinnan syytYleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että korkea-asteen koulutus on säilytettävä ohjelman keskeisenä komponenttina. Samalla ohjelma kuitenkin avaisi transatlanttisen yhteistyön myös ammatillisen koulutuksen organisaatioille, jotka eivät muuten sellaista yhteistyötä tekisi. Lisäksi ohjelma laajennettaisiin käsittämään myös nuorisoalan toimintoja, millä pyritään kehittämään EU:n ja Kanadan välille uutta yhteistyötä nuorten epävirallisen koulutuksen alalla.Elinikäisen oppimisen nimissä ja EU:n ja Kanadan suhteiden tehostamiseksi henkilötasolla ohjelmaan voisivat osallistua myös nuoret ammattityöntekijät, jotka toimivat lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolella ja haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson jollakin EU:n ja Kanadan suhteiden kannalta erityisen merkittävällä alalla, jotka nimetään yhdessä Kanadan viranomaisten kanssa.Ohjelman vaikutuksia tehostaisivat myös uudet osa-alueet: politiikan tarpeisiin suuntautuvat, koko järjestelmään vaikuttavat projektit sekä nuorisoalan toimet. Projekteilla pyrittäisiin lisäämään tietoja elinikäisestä oppimisesta ja vaihdettaisiin siihen liittyviä hyviä toimintamalleja. Niillä täytyy olla merkitystä sekä Euroopan unionille että Kanadalle, ja niiden vaikutusten täytyy voida ulottua myös niiden toteuttamiseen suoraan osallistuvia laajemmalle.EHDOTUKSEN OIKEUDELLISEN NÄKÖKOHDATOikeusperustaEhdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 149, 150 ja 300 artiklaan.Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteetOhjelma täydentäisi jäsenvaltioiden ja Kanadan kahdenvälisiä yhteistyöjärjestelyjä tarjoamalla yhteistyölle monenväliset toimintapuitteet. Ehdotuksella ei mitenkään puututtaisi jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaan aloite jätetään kohdelaitosten ja -organisaatioiden käsiin. Ehdotettavalla ohjelmalla ei ole tarkoitus ottaa käyttöön sääntelymallia, joka loukkaisi jäsenvaltioiden yksinomaista toimivaltaa tällä alalla.Ohjelma olisi kustannuksiltaan sangen pieni mutta mahdollisilta vaikutuksiltaan merkittävä. Oikeasuhteisuus on taattu.TOIMENPITEEN KUVAUSOhjelman tavoitteisiin pyritään seuraavin toimin:Korkea-asteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimetYhteenliittymien projektitKohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatilliset oppilaitokset ja organisaatiot ja niiden henkilökunta ja opiskelijat. Yhteenliittymien projekteilla vastataan kahteen erityiseen tavoitteeseen: niillä edesautetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehitystä sekä lisätään henkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuutta.Tämäntyyppiset projektit olisivat pitkälti jatkoa nykyisin tuettaville yhteisprojekteille. Yhteenliittymien projekteissa keskitytään EU:n ja Kanadan yhteistyön kannalta keskeisiin aloihin, jotka täsmennetään yhteistyössä Kanadan viranomaisten kanssa.Valioluokan liikkuvuusprojektit (jatkohankkeet)Erityisen laadukkaiksi osoittautuneille yhteenliittymien projekteille voitaisiin myöntää rahoitustukea myös alkuperäisen 3- tai 4-vuotisen jakson jälkeen. Tuki suunnattaisiin yksinomaan opiskelijoiden uusien liikkuvuusmahdollisuuksien rahoittamiseen. Toimenpide lujittaisi ohjelman profiilia korostamalla laatua. Se motivoisi rahoitettavia projekteja pyrkimään parhaaseensa ja tukisi laadukkaitten liikkuvuushankkeitten ylläpidettävyyttä.Politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteetToimen kohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivat organisaatiot. Erityisenä tavoitteena on tehostaa EU:n ja Kanadan yhteistyötä korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen kehittämisessä keskittyen ensisijaisiksi katsottuihin teemoihin. Ajan mittaan toimi vaikuttaisi alan politiikan ja järjestelmien kehitykseen.Tämän otsakkeen alla voitaisiin toteuttaa mm. tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyötä ja vertailuanalyysejä.Henkilökohtaiset Schuman-Kanada-liikkuvuusapurahatApurahat suunnattaisiin nuorille ammattityöntekijöille lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolelta (päättäjille, työmarkkinaosapuolten edustajille, toimittajille jne.), jotka haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson jollakin EU:n ja Kanadan suhteiden kannalta erityisen merkittävällä alalla, jotka nimetään yhdessä Kanadan viranomaisten kanssa.Nuorisoalan toimetToimien kohteena ovat nuorisoalan elimet ja organisaatiot sekä nuorisotyöntekijät ja painopisteenä seuraavat:a) Helpotetaan nuorisotyön eri menetelmiin liittyvää keskustelua ja parhaiden toimintamallien ja välineiden vaihtoa päättäjien, nuorisotyöntekijöiden, nuorisoalan organisaatioiden ja muiden nuorisoasioista (myös nuorten liikkuvuudesta) vastaavien elinten kesken. Toimiin kuuluisi seminaareja, kursseja, työelämään tutustumista ja opintovierailuja, joilla on tietty teema, esimerkiksi kulttuurinen monimuotoisuus, vapaaehtoistyö tai epävirallisen oppimisen tunnustaminen.b) Rakennetaan uusia kestäväpohjaisia monenkeskisiä yhteistyökumppanuuksia ja verkkoja edistämään yhteistyötä ja nuorten liikkuvuutta osallistujaorganisaatioissa. Keinoina käytettäisiin tapaamisia, Internet-foorumeja, tietojen jakamista jne.VAIKUTUS TALOUSARVIOONEhdotetun ohjelman kustannukset olisivat enintään 17,4 miljoonaa euroa (josta 1 miljoona euroa nuorisoalan toimiin) kahdeksan vuoden aikana (2006–2013), mikäli Kanada asettaa käyttöön vastaavat varat.Komissio pyrkii sisällyttämään sopimuksen varsinaiseen tekstiin lausekkeen kauden puolivälissä tehtävästä uudelleentarkastelusta, jolloin voidaan suunnata toimia uudelleen ja tarkistaa ohjelman talousarviota rahoitusnäkymien rajoissa.Perusteet määrärahojen lisäämiselleKuten edellä kohdassa 5.2 todettiin, ohjelman pienet määrärahat ovat rajoittaneet sen mahdollisia vaikutuksia korkea-asteen koulutukseen ja estäneet merkittävän yhteistyön käynnistämisen ammatillisen koulutuksen alalla.KustannuslaskentaViitteelliset summat laskennallisiin tarkoituksiinKorkea-asteen ja ammatillinen koulutusYhteenliittymät: 138 000 euroa, josta 120 000 euroa liikkuvuusapurahoihin (1 000 euroa/kk + 1 000 euroa matkakuluihin opiskelijaa kohti; keskimäärin 4 kk jaksot yhteensä 24 opiskelijalle) ja 18 000 euroa kiinteämääräisenä summana yhteenliittymän jäsenille. Jos projektiin ei sisälly liikkuvuustoimia, avustus olisi keskimäärin 100 000 euroa.Valioprojektit: 100 000 euroa uusiin liikkuvuusmahdollisuuksiin (1 000 euroa/kk + 1 000 euroa matkakuluihin opiskelijaa kohti; keskimäärin 4 kk jaksot yhteensä 20 opiskelijalle).Politiikkaa palvelevat toimenpiteet: 100 000 euroa.Schuman-Kanada: henkilökohtaisiin liikkuvuusapurahoihin 32 000 euroa (5 000 euroa/kk + 2 000 euroa matkakuluihin, apurahakausi keskimäärin 6 kk).Nuorisoalan toimetParhaitten toimintamallien vaihto, monenkeskiset kumppanuudet ja verkot: laskelma perustuu 20 000 euron keskimääräisiin kustannuksiin projektia kohti. EU:n rahoitusosuudesta katetaan pääasiassa EU:sta tulevien osallistujien matkakustannuksia samoin kuin toiminnan järjestämisestä EU:ssa koituvia kustannuksia (lähinnä majoitus ja päivärahat).TulostavoitteetOhjelmasta tuetaan noin 210:tä projektia kahdeksan vuoden aikana (tästä lähemmin rahoitusselvityksen kohdassa 8). Ohjelman keston aikana osallistuu liikkuvuustoimiin 4 430 EU:ssa tai Kanadassa asuvaa.2. SUOSITUSEdellisen perusteella komissio suosittelee neuvostolle, että-  komissio valtuutetaan neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta Kanadan hallituksen kanssa sopimus, jolla uudistetaan korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoalalla toteutettava yhteistyöohjelma vuosiksi 2006–2013-  perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa, jonka neuvosto nimeää, sekä noudattaen oheisia neuvotteluohjeita.LIITENEUVOTTELUOHJEET5.  Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan yhteisön ja Kanadan hallituksen välinen sopimus korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden alalla. Sopimuksella perustetaan aloilla toteutettava yhteistyöohjelma.6.  Ohjelman hallinnosta vastaavat yhdessä komissio ja Kanadan toimivaltaiset viranomaiset, jotka yhdessä laativat menettelyt ohjelman täytäntöönpanoa, valvontaa ja arviointia varten.7.  Ohjelmassa on viisi päätoiminta-alaa: yhteenliittymien projektit, valioluokan liikkuvuusprojektit, politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteet, henkilökohtaiset Schuman-Kanada-liikkuvuusapurahat sekä nuorisoalan toimet.8.  Yhteenliittymien projekteissa on tavallisesti vähintään kolme korkea-asteen tai ammatillista oppilaitosta Euroopan unionista ja kolme vastaavaa Kanadasta, ja niissä on pääpaino opinto-ohjelmien kehittämisessä ja opiskelijavaihdoissa. Projekteissa keskitytään keskeisiin aloihin EU:n ja Kanadan yhteistyössä. Alat täsmennetään yhteistyössä Kanadan viranomaisten kanssa.9.  Valioluokan liikkuvuusprojektit ovat yhteenliittymien projekteja, jotka ovat osoittautuneet erityisen laadukkaiksi. Niille myönnetään lisätukea, joka on käytettävä yksinomaan opiskelijoiden liikkuvuuden rahoittamiseen.10.  Politiikan tarpeita palveleviin toimenpiteisiin kuuluu muiden muassa tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyöskentelyä ja vertailuanalyysejä, ja niissä käsitellään laaja-alaisia korkea-asteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä kysymyksiä.11.  Henkilökohtaiset Schuman-Kanada-liikkuvuusapurahat suunnataan lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolelta tuleville ammattityöntekijöille (esimerkiksi päättäjille, työmarkkinaosapuolten edustajille ja toimittajille), jotka haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson jollakin EU:n ja Kanadan suhteiden kannalta erityisen merkittävällä alalla.12.  Nuorisoalan toimiin kuuluu muiden muassa parhaitten toimintamallien vaihtoa, monenkeskisiä yhteistyökumppanuuksia ja verkkoja.13.  Toimenpiteet toteutetaan ehdotuspyyntöjen perusteella.14.  Osapuolet myöntävät samantasoisen osarahoituksen valituille projekteille.15.  Kumpikin osapuoli osallistuu ohjelman rahoitukseen; ohjelman kokonaistalousarvio on noin 17 miljoonaa euroa.16.  Sopimuksen puitteissa toteutettavia yhteistyötoimia arvioimaan perustetaan sekakomitea.17.  Sopimuksessa on tarkistuslauseke, jonka nojalla voidaan suunnata toimia uudelleen ja tarkistaa ohjelman talousarviota rahoitusnäkymien rajoissa.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.