               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            hyväksynnän antamisesta sille, että Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) jatkaa osallistumista neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevä kansainvälinen foorumi (Generation IV International Forum, GIF) on, kuten GIF:n peruskirjassa todetaan, tutkimus- ja kehittämistoimia koskevan kansainvälisen yhteistyön kehys, joka luotiin Yhdysvaltojen aloitteesta vuonna 2001. Sen tavoitteena on koota yhteen toimia sellaisten uusien ydinenergiajärjestelmien kehittämiseksi, joilla voidaan varmistaa varma energiansaanti ja vastata samalla riittävällä tavalla ydinturvallisuuteen, jätteen minimointiin, ydinaseiden leviämiseen ja ydinenergian julkiseen kuvaan liittyviin haasteisiin.

               Euroopan atomienergiayhteisö, jäljempänä ’Euratom’, liittyi 4. marraskuuta 2002 tehdyn komission päätöksen C(2002) 4287 mukaisesti GIF:iin allekirjoittamalla 30. heinäkuuta 2003 neljännen sukupolven ydinreaktoreita käsittelevän kansainvälisen foorumin peruskirjan, jäljempänä ’peruskirja’. Ensimmäiset allekirjoittajat olivat allekirjoittaneet peruskirjan vuonna 2001. Euratomin osallistumista peruskirjaan jatkettiin 29. kesäkuuta 2011 tehdyllä komission päätöksellä C(2011) 4504. Samassa yhteydessä alkuperäinen kymmenen vuoden voimassaoloaika muutettiin rajoittamattomaksi voimassaoloksi, ellei voimassaoloa päätetä allekirjoittajien yksimielisellä päätöksellä. Mikä tahansa jäsen (ja siten myös Euratom) voi kuitenkin irtisanoutua GIF:n jäsenyydestä ilmoittamalla asiasta kirjallisesti 90 päivää etukäteen. Peruskirjassa ei ole määräyksiä varainsiirroista tai erityisistä budjettimäärärahojen osoittamisista sopimuspuolten kesken. Se kuuluu siten Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan kolmannen kohdan soveltamisalaan.

               GIF:n peruskirjan täytäntöönpanemiseksi allekirjoittajat ovat tehneet oikeudellisesti sitovan puitesopimuksen neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä. Siinä vahvistetaan edellytykset yhteistyölle ja myöhemmin laadittaville järjestelmä- ja hankesopimuksille.

               Euratom liittyi puitesopimukseen 24. tammikuuta 2006 Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan ja neuvoston päätöksen 14929/05 ja sitä seuranneen komission päätöksen C(2006) 7 mukaisesti, kun asianmukaisesti valtuutettu komission jäsen allekirjoitti liittymisasiakirjan (joka talletettiin 10. helmikuuta 2006 Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön huostaan Pariisiin). Yhteinen tutkimuskeskus vahvistettiin koordinoimaan yhteisön osuutta GIF:ssä, ja se edusti Euratomia sen ’täytäntöönpanoelimenä’ puitesopimuksen III artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat jo puitesopimuksen sopimuspuolia. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi neuvoston päätökseen 14929/05, jolla hyväksytään Euratomin liittyminen sopimukseen, liitettiin seuraava Euratomin lausuma:

               ”Liittymällä tämän puitesopimuksen sopimuspuoleksi Euratom osallistuu täysipainoisesti kaikkeen yhteistyöhön ja kaikkiin neuvotteluihin, jotka toteutetaan tämän puitesopimuksen ja kaikkien sellaisten järjestelmäsopimusten mukaisesti, jotka Euratom on allekirjoittanut. Euratom ja puitesopimuksen sopimuspuolina olevat jäsenvaltiot – tällä hetkellä Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta – koordinoivat läheisesti kantojaan ja sovittavat ne yhteen ennen puitesopimuksen ja siihen liittyvien järjestelmäsopimusten täytäntöönpanoa koskevien merkittävien päätösten tekemistä.”

               Puitesopimus tuli voimaan 28. helmikuuta 2005 kymmenen vuoden ajaksi. Voimassaoloaikaa jatkettiin 26. helmikuuta 2015, kun neljä sopimuspuolta ilmaisi suostumuksensa tulla voimassaoloa jatkavan sopimuksen sitomaksi. Euratom ja muut allekirjoittajat, jotka eivät voineet saattaa sisäisiä hyväksymismenettelyjään päätökseen ajoissa, voivat jatkaa osallistumistaan allekirjoittamalla sopimuksen myöhemmin.

               2.PUITESOPIMUKSEN MUKAINEN EURATOMIN TOIMINTA

               GIF on viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana saavuttanut merkittävää edistystä yhteistyötä koskevan vankan oikeudellisen kehyksen puitteissa. Esimerkkeinä voidaan mainita merkittäviin t&k-investointeihin perustuvien yhteisten hankkeiden suunnittelu ja toteuttaminen eri puolilla maailmaa sekä prototyyppidemonstraatiohankkeiden suunnittelu ja/tai rakentaminen, kuten Ranskan ja Venäjän natriumjäähdytteinen nopea reaktori (SFR) ja Kiinan korkealämpöreaktori (VHTR).

               Euratom on toiminut GIF:ssä hyvin aktiivisesti tänä aikana, ja se on ainoa allekirjoittaja, joka osallistuu kaikkiin kuuteen reaktorijärjestelmään (järjestelmäsopimukset) ja kaikkiin kolmeen monialaiseen toimeen (’turvallisuus ja luotettavuus’, ’talous’ ja ’ydinaseiden leviämisen estäminen ja turvajärjestelyt’). Euratomin edustajat toimivat puheenjohtajina kolmessa kuudesta järjestelmästä (ylikriittisen veden jäähdyttämä reaktori, lyijyjäähdytteinen nopea reaktori ja kaasujäähdytteinen nopea reaktori), ja kustakin järjestelmästä on tehty hankesopimuksia, joiden mukaisesti tekninen työ toteutetaan. Euratom osallistuu useimpiin hankesopimuksiin osuuksilla, jotka ovat peräisin Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelman sekä suorista että epäsuorista toimista.

               Paljon on vielä tehtävä, ennen kuin neljännestä sukupolvesta tulee todellisuutta. Tulevana vuosikymmenenä toimissa keskitytään

               - neljännen sukupolven järjestelmiä koskevien t&k-toimien jatkamiseen,

               - kehittyneiden tutkimuslaitosten kehittämiseen,

               - teollisuuden saamiseen mukaan neljännen sukupolven järjestelmien suunnitteluun ja

               - tulevaisuuden työvoiman kehittämiseen.

               On siis asianmukaista, että Euratom osallistuu edelleen puitesopimukseen ja sopii sen jatkamisesta sopimuksen XII artiklan 3 kohdassa määrätyn erityisen jatkamismekanismin avulla.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Sopimusta jatketaan Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan perusteella.

               GIF:n tekninen sihteeristö jakoi kesäkuussa 2014 tallettajan (OECD:n) puolesta puitesopimuksen jatkamista koskevan muistion, jossa allekirjoittajille esitettiin kolme jatkamisvaihtoehtoa:

               1.
                     Erityinen jatkamismenettely — Sopimuspuolet voivat sopia jatkavansa puitesopimuksen voimassaoloa puitesopimuksen XII artiklan 3 kohdassa määrätyllä erityisellä menettelyllä (vaihtoehto 1).

               2.
                     Sopimuksen muuttaminen — Jos sopimuspuolet eivät pääse sopimukseen vaihtoehdosta 1, ne voivat muuttaa puitesopimusta XII artiklan 4 kohdassa määrätyllä menettelyllä (vaihtoehto 2).

               3.
                     Voimassaolon päättyminen ja uusi sopimus — Jos sopimuspuolet eivät pääse sopimukseen sopimuksen jatkamisesta tai muuttamisesta, ne voivat antaa puitesopimuksen voimassaolon päättyä ja tehdä uuden puitesopimuksen, joka muodostaisi uuden kansainvälisen sopimuksen (vaihtoehto 3).

               Täytäntöönpanoelin tuki vaihtoehtoa 1, koska se vaikutti nopeimmalta tavalta jatkaa sopimusta ja koska sopimuspuolet olivat nimenomaisesti sopineet erityisestä jatkamismenettelystä, joka on erillinen muita muutoksia koskevasta menettelystä. Yhdysvaltojen edustusto OECD:ssä (tallettajassa) toimitti 14. lokakuuta 2014 muille sopimuspuolille, myös Euratomin täytäntöönpanoelimelle (Euroopan ulkosuhdehallinnon välityksellä), sopimusluonnoksen neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehdyn puitesopimuksen jatkamisesta allekirjoitettavaksi erityisessä jatkamismenettelyssä.

               Alkuperäisenä tarkoituksena oli, että erityisen jatkamismenettelyn mukaisesti GIF:n johtoryhmä hyväksyisi 17.–18. joulukuuta 2014 pitämässään kokouksessa (tai kirjallisella menettelyllä) päätöksen puitesopimuksen voimassaolon jatkamisesta 10 vuodella eli 28. helmikuuta 2025 saakka. Johtoryhmä ei kuitenkaan käsitellyt sopimuksen jatkamista mainitussa kokouksessa eräiden sopimuspuolten (myös Euratomin) menettelyjä koskevien vaatimusten huomioon ottamiseksi sekä siksi, että voitaisiin pitää toisistaan erillään yhtäältä GIF:n peruskirjan ja toisaalta virallisen hallitustenvälisen puitesopimuksen puitteissa koolle kutsutut GIF:n johtoryhmän kokoukset.

               Jatkamismenettelyä ja jatkamissopimuksen luonnosta koskevien huomautusten ja mielipiteidenvaihdon pohjalta joulukuun 2014 kokouksen jälkeen esitettiin uusi ehdotus jatkamissopimukseksi, jota sopimuspuolten edustajien enemmistö tuki. Ehdotetun ratkaisun mukaan voimassaoloa jatkava sopimus tulisi voimaan, kun vähintään kolme sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla sen sitomaksi. Neljä sopimuspuolta (Ranska, Japani, Etelä-Korea ja Yhdysvallat) ilmoitti olevansa valmiita tulemaan sopimuksen sitomiksi 28. helmikuuta 2015 mennessä tai ennen sitä, jolloin jatkamissopimus voisi tulla voimaan mainittuun päivään mennessä.

               Muut sopimuspuolet katsoivat, että voimassa olevan puitesopimuksen XII artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikkien sopimuspuolten allekirjoitus mainittuun päivään mennessä (riippumatta siitä, liittyykö allekirjoitukseen hyväksymisvarauma vai ei) ilmaisisi niiden hyväksyvän jatkamissopimuksen. Euratomin täytäntöönpanoelin ilmoitti, ettei se voisi suostua tällaiseen hyväksynnän antamiseen. Muut sopimuspuolet hyväksyivät riittäväksi sen, että Euratomin täytäntöönpanoelin lähettää tallettajan sihteeristölle kirjeen, jossa se ilmaisee tukevansa muiden sopimuspuolten toteuttamaa sopimuksen jatkamismenettelyä.

               Neljä allekirjoittajaa allekirjoitti liitteenä olevan jatkamissopimuksen 26. helmikuuta 2015. Se voidaan allekirjoittaa Euratomin puolesta heti kun neuvosto on hyväksynyt sopimuksen jatkamisen.

               Komissio pitää puitesopimuksen jatkamista koskevaa päätöstä merkittävänä, ja se on siksi täytäntöönpanoelimensä kautta yhdenmukaistanut kantansa Ranskan kannan kanssa. (Yhdistynyt kuningaskunta on puolestaan irtisanoutunut sopimuksesta erillisenä sopimuspuolena, mutta muiden jäsenvaltioiden tavoin se on edelleen sopimuspuoli Euratomin osana.)

               Komissio katsoo, että puitesopimuksen ehdotettu jatkaminen voidaan hyväksyä Euratomin puolesta, ja antaa siksi tämän suosituksen neuvoston päätökseksi Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti.

               Sopimuksen jatkaminen edellyttää neuvoston hyväksyntää, sillä sopimuksessa vahvistetaan edelleen selkeät edellytykset GIF:n puitteissa toteutettavalle tutkimusyhteistyölle. Lisäksi jatkettu voimassaoloaika kattaa useamman kuin kaksi Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaa, joten tarvitaan ainakin kaksi neuvoston päätöstä ohjaamaan Euratomin osallistumista GIF:iin nykyisiä ja tulevia Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmia koskevien neuvoston asetusten mukaisesti.

               Euratomin olisi osallistuttava GIF:iin Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmia koskevien neuvoston asetusten määräämissä rajoissa. Kuten GIF:n peruskirjassa todetaan, kukin jäsen määrittelee yksilöllisesti GIF:n toimintaan osallistumisensa luonteen.

               Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1314/2013 säädetään nimenomaisesti, että täytäntöönpanoelin jatkaa GIF-puitesopimuksen mukaista toimintaansa. Asetuksen liitteen I kohdassa ’Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet’ säädetään JRC:n suorien toimien osalta seuraavaa:

               ”JRC, joka toimii Euratomin toimeenpanevana elimenä neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa (Generation IV International Forum, GIF), koordinoi edelleen yhteisön osuutta GIFissä.”

               Kohdassa ’Kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa’ säädetään Euratomin osalta seuraavaa:

               ”Ydinalan tutkimuksessa ja innovoinnissa on jatkettava yhteisiin päämääriin ja keskinäiseen luottamukseen perustuvaa kansainvälistä yhteistyötä selkeiden ja merkittävien etujen tarjoamiseksi unionille ja sen ympäristölle. Tämän asetuksen 3 artiklassa esitettyjen erityistavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö pyrkii vahvistamaan unionin tieteellistä ja teknistä asiantuntemusta kansainvälisten yhteistyösopimusten avulla ja edistämään unionin ydinalan teollisuuden pääsyä uusille kehittyville markkinoille. Kansainvälisiä yhteistyötoimia edistetään monenvälisissä kehyksissä (mm. IAEA, OECD, ITER ja GIF) ...”.

               Vaikuttaa siis siltä, että puitesopimuksen jatkamista on pidetty asianmukaisena osana Euratomin osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelmaan.

               Edellä mainittu huomioon ottaen komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti oheisen suositusluonnoksen neuvoston päätökseksi, jolla hyväksytään Euratomin GIF-puitesopimukseen osallistumisen jatkaminen, ja valtuuttaa komission allekirjoittamaan liitteenä olevan jatkamissopimuksen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET [tarvittaessa]

               [Ei sovelleta]

               5.LISÄTIEDOT [tarvittaessa]

               [Ei sovelleta]

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               hyväksynnän antamisesta sille, että Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) jatkaa osallistumista neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevä kansainvälinen foorumi (Generation IV International Forum, GIF) on tutkimus- ja kehittämistoimia koskevan kansainvälisen yhteistyön kehys, joka luotiin Yhdysvaltojen aloitteesta vuonna 2001. Sen tavoitteena on koota yhteen toimia sellaisten uusien ydinenergiajärjestelmien kehittämiseksi, joilla voidaan varmistaa varma energiansaanti ja vastata samalla riittävällä tavalla ydinturvallisuuteen, jätteen minimointiin, ydinaseiden leviämiseen ja ydinenergian julkiseen kuvaan liittyviin haasteisiin.

               (2)Se, että Euratomin osallistumista tähän puitesopimukseen jatketaan, ei ole riippuvainen mahdollisesta päätöksestä, joka koskee GIF:n eri järjestelmiin ja niihin liittyviin hankesopimuksiin osallistumisen laajuutta. Euratom määrittelee yksilöllisesti oman GIF:n toimintaan osallistumisensa luonteen (tiedollisen ja taloudellisen).

               (3)Euratom liittyi GIF:iin 30 päivänä heinäkuuta 2003 allekirjoittamalla komission päätöksen C(2002) 4287 mukaisesti GIF:n peruskirjan, jonka ensimmäiset allekirjoittajat olivat allekirjoittaneet vuonna 2001. Komission päätöksellä C(2011) 4504 Euratomin alkuperäistä 10 vuoden liittymistä peruskirjaan jatkettiin siten, että se on voimassa rajoittamattoman ajan, elleivät EU:n jäsenvaltiot irtisanoudu yksimielisellä päätöksellä. Mikä tahansa GIF:n jäsen (myös Euratom) voi irtisanoutua jäsenyydestä ilmoittamalla asiasta kirjallisesti 90 päivää etukäteen. Koska peruskirjassa ei ole määräyksiä varainsiirroista tai erityisistä budjettimäärärahojen osoittamisista sopimuspuolten kesken, se kuuluu Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan kolmannen kohdan soveltamisalaan.

               (4)GIF:n peruskirjan täytäntöönpanemiseksi allekirjoittajat ovat tehneet neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen foorumin jäsenten kesken oikeudellisesti sitovan puitesopimuksen neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä. Siinä vahvistetaan edellytykset yhteistyölle ja myöhemmin laadittaville järjestelmä- ja hankesopimuksille.

               (5)Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan perusteella 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston päätöksen 14929/05 ja 12 päivänä tammikuuta 2006 annetun komission päätöksen C(2006) 7 mukaisesti myös Euratom liittyi puitesopimukseen 24 päivänä tammikuuta 2006, kun asianmukaisesti valtuutettu komission jäsen allekirjoitti liittymisasiakirjan (joka talletettiin 10 päivänä helmikuuta 2006 Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön huostaan Pariisiin). Yhteinen tutkimuskeskus vahvistettiin koordinoimaan Euratomin osuutta GIF:ssä, ja se edusti Euratomia sen ’täytäntöönpanoelimenä’ puitesopimuksen III artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (6)Puitesopimus tuli voimaan 28 päivänä helmikuuta 2005 kymmenen vuoden ajaksi. Voimassaoloa jatkettiin 26 päivänä helmikuuta 2015, kun neljä sopimuspuolta ilmaisi suostumuksensa tulla liitteenä olevan jatkamissopimuksen sitomaksi. Tämä tapahtui puitesopimuksessa määrätyn erityisen jatkamismenettelyn mukaisesti. Euratom ja muut allekirjoittajat, jotka eivät voineet saattaa sisäisiä hyväksymismenettelyjään päätökseen ajoissa, voivat jatkaa osallistumistaan allekirjoittamalla sopimuksen myöhemmin.

               (7)Olisi hyväksyttävä, että komissio jatkaa Euratomin puolesta puitesopimusta allekirjoittamalla jatkamissopimuksen erityisen jatkamismenettelyn mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Ainoa artikla

               Hyväksytään, että komissio jatkaa Euroopan atomienergiayhteisön puolesta neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyä puitesopimusta allekirjoittamalla jatkamissopimuksen. Jatkamissopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            LIITE
            Sopimus neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehdyn puitesopimuksen jatkamisesta
            liittyy asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            hyväksynnän antamisesta sille, että Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) jatkaa osallistumista neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen]

               LIITE

               Sopimus neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehdyn puitesopimuksen jatkamisesta

               liittyy asiakirjaan

               Suositus neuvoston päätökseksi

               hyväksynnän antamisesta sille, että Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) jatkaa osallistumista neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen
                  ]

               SOPIMUS NELJÄNNEN SUKUPOLVEN YDINENERGIAJÄRJESTELMIIN LIITTYVIÄ TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISTOIMIA KOSKEVASTA KANSAINVÄLISESTÄ YHTEISTYÖSTÄ TEHDYN PUITESOPIMUKSEN JATKAMISESTA

               Kanadan hallitus, Euroopan atomienergiayhteisö, Kiinan kansantasavallan hallitus, Ranskan tasavallan hallitus, Japanin hallitus, Korean tasavallan hallitus, Venäjän federaation hallitus, Etelä-Afrikan tasavallan hallitus, Sveitsin valaliiton hallitus ja Amerikan yhdysvaltojen hallitus, joista kukin on sopimuspuolena neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä Washingtonissa 28 päivänä helmikuuta 2005 tehdyssä puitesopimuksessa, jäljempänä ’puitesopimus’, yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka:

               ILMAISEVAT halunsa jatkaa puiteohjelman yhteydessä tähän saakka harjoitettua menestyksellistä ja kaikkia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä;

               OTTAVAT HUOMIOON neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiä koskevan päivitetyn etenemissuunnitelman (tammikuu 2014);

               PALAUTTAVAT MIELIIN puitesopimuksen XV artiklan, jonka mukaan puitesopimuksen mukaisesti aloitettua yhteistyötä, jota ei ole saatettu loppuun puitesopimuksen voimassaolon päättyessä tai kun puitesopimus puretaan, voidaan jatkaa työn valmistumiseen saakka puitesopimuksen määräysten mukaisesti; ja

               TOIMIVAT puitesopimuksen XII artiklan 3 kohdan mukaisesti;

               sopivat seuraavaa:

               I artikla

               Puitesopimuksen jatkaminen

               Puitesopimuksen voimassaoloa jatketaan kymmenellä vuodella 28 päivään helmikuuta 2025, jollei puitesopimuksen XII artiklan 5 kohdasta muuta johdu.

               II artikla

               Allekirjoitus ja voimaantulo

               1. Tämä sopimus tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat ilmaisseet suostumuksensa tulla sen sitomiksi, sinä päivänä, jona kolme sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla sopimuksen sitomaksi.

               2. Sopimuspuolten on ilmaistava suostumuksensa tulla sopimuksen sitomiksi joko allekirjoittamalla se ilman hyväksymisvaraumaa tai allekirjoittamalla se hyväksymisvaraumalla ja tallettamalla hyväksymisasiakirja tallettajan huostaan.

               3. Jos sopimuspuoli ilmaisee suostumuksensa tulla tämän sopimuksen sitomaksi sen voimaantulopäivän jälkeen, tämä sopimus tulee kyseisen sopimuspuolen osalta voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan ilman hyväksymisvaraumaa, tai päivänä, jona hyväksymisasiakirja talletetaan tallettajan huostaan.

               4. Sopimuspuolet aikovat puitesopimuksen XV artiklan mukaisesti jatkaa puitesopimuksen määräysten mukaisesti yhteistyötä, joka on aloitettu mutta jota ei ole saatettu loppuun ennen 28 päivää helmikuuta 2015, niiden puitesopimuksen sopimuspuolten kanssa, joiden osalta tämä sopimus ei ole tullut voimaan 28 päivään helmikuuta 2015 mennessä.

               III artikla

               Tallettaja

               Tämän sopimuksen alkuperäinen kappale talletetaan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön pääsihteerin huostaan.

               TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

               TEHTY yhtenä englannin- ja ranskankielisenä alkuperäiskappaleena, jonka kumpikin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               KANADAN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN PUOLESTA:

               Päiväys:

               KIINAN KANSANTASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               RANSKAN TASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               JAPANIN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               KOREAN TASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               VENÄJÄN FEDERAATION HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               ETELÄ-AFRIKAN TASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               SVEITSIN VALALIITON HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:

               AMERIKAN YHDYSVALTOJEN HALLITUKSEN PUOLESTA:

               Päiväys:


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 296 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa annetun päätöksen 2010/289/EU kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa annetun päätöksen 2010/289/EU kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan nojalla annetulla päätöksellä 2010/289/EU
                  1
               , että Sloveniassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden bruttovelan ennakoitiin olevan 34,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla Slovenialle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

               (3)Neuvosto katsoi 21 päivänä kesäkuuta 2013, että Slovenia oli toteuttanut tuloksellisia toimia 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti ja että odottamattomat haitalliset talouteen liittyvät tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet ja antoi Slovenialle uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2015. Tämä uusi neuvoston suositus julkaistiin.

               (4)Koska liiallisen alijäämän korjaamiseen kestävästi viimeistään vuonna 2015 kohdistuu riskejä, komissio antoi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 473/2013 11 artiklan 2 kohdan nojalla Slovenialle suosituksen, jotta se toteuttaisi tarvittavat toimet varmistaakseen 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen täysimääräisen noudattamisen erityisesti toteuttamalla neuvoston suosittelemat julkisen talouden sopeutustoimet.

               (5)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  2
                3 artiklan nojalla annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

               (6)Neuvoston olisi tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla.
                  3

               (7)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovenialta ilmoituksen huhtikuussa 2016, sekä vuoden 2016 vakausohjelman ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 15,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, minkä jälkeen se supistui 5,0 prosenttiin vuonna 2014 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2015. Alijäämän supistuminen vuonna 2015 oli pääasiassa seurausta siitä, etteivät vuonna 2014 alijäämään vaikuttaneet kertaluonteiset toimenpiteet (1,1 % suhteessa BKT:hen) toistuneet, ja siitä, että juoksevat tulot kasvoivat merkittävästi (1,4 % suhteessa BKT:hen). Juoksevien tulojen kasvu oli selvästi suurempi kuin juoksevien menojen kasvu (0,2 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi kiinteän pääoman bruttomuodostus kasvoi (0,2 % suhteessa BKT:hen), mikä johtuu EU:n varojen suuremmasta käyttöasteesta.

               –Slovenian hallituksen 28 päivänä huhtikuuta 2016 toimittaman vuosien 2016–2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuonna 2016 ensin 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2017 edelleen 1,6 prosenttiin. Komission kevään 2016 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 2,1 prosenttia vuonna 2017. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on heikentynyt 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2015.

               –Vuonna 2013 julkinen velka oli 71 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kasvoi 83,2 prosenttiin vuonna 2015 velkaa kasvattavien velkakannan korjauserien ja kertaluoteisten menojen vuoksi. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka on ollut suurimmillaan vuonna 2015 ja alenee 78 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 käteispuskureiden vähenemisen vuoksi.

               (8)Sloveniaan sovelletaan vuodesta 2016 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Tässä tilanteessa näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan jonkin verran vuonna 2016. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan merkittävästi vuonna 2017. Slovenian ennakoidaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja noudattavan sitä pitkälti vuonna 2017. Kaiken kaikkiaan vuosina 2016 ja 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä.

               (9)Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan nojalla, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (10)Neuvoston käsityksen mukaan Slovenian liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/289/EU olisi kumottava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovenian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2010/289/EU.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 2010/289/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Sloveniassa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 46).

                     (2)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (3)
                  Vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.2.2012
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            valtuuttamisesta avaamaan neuvottelut Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

               PERUSTELUT

               1.Sveitsi ilmaisi 14. maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä kiinnostuksensa assosioitua Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)
                  1
               .

               2.Sveitsin valaliitto, jäljempänä ’Sveitsi’, on vuodesta 1979 lähtien assosioitunut Euratomin puiteohjelmien fuusioenergiaa koskevaan aihealueeseen Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin välillä vuonna 1978 tehdyn hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevan yhteistyösopimuksen
                  2
                nojalla.

               3.Neuvosto ja komissio tekivät 8. tammikuuta 1986 tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’, toisaalta Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön ja toisaalta Sveitsin välillä
                  3
               . Puitesopimuksen 6 artiklan mukaan tieteellisen ja teknisen yhteistyön on perustuttava asiaa koskeviin sopimuksiin.

               4.Sveitsi assosioitui Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemänteen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2007–2011)
                  4
                25. kesäkuuta 2007 allekirjoitetun ja 1. tammikuuta 2007 voimaan tulleen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen perusteella. Kyseinen sopimus ei rajoita Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin välillä vuonna 1978 tehdyn hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevan yhteistyösopimuksen soveltamista.

               5.Komissio antoi 7. maaliskuuta 2011 ehdotuksen Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaa (2012–2013) koskevaksi lainsäädäntöpaketiksi
                  5
               .

               6.Euratomin energiatutkimustoiminnan osalta on käyty alustavia keskusteluja, joissa on kartoitettu tutkimusvalmiuksia ja keskinäistä intressiä assosioida Sveitsi Euratomin tutkimuspuiteohjelmaan (2012–2013).

               7.Edellä esitetyistä syistä komissio suosittelee, että neuvosto valtuuttaa komission neuvottelemaan Sveitsin kanssa Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan 2 kohdan nojalla Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioituu Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013).

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               valtuuttamisesta avaamaan neuvottelut Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) 19 päivänä joulukuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen (2012–2013)
                  6
               ,

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanemiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta 19 päivänä joulukuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen
                  7
               ,

               ottaa huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi 19 päivänä joulukuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen
                  8
               ,

               ottaa huomioon säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013), 19 päivänä joulukuuta annetun neuvoston asetuksen
                  9
               ,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

               (1)Sveitsin valaliitto on ilmaissut kiinnostuksensa assosioitua Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013).

               (2)On yhteisön edun mukaista assosioida Sveitsin valaliitto Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013),

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013).

               2 artikla

               Neuvottelut käydään liitteenä olevien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Komissio tiedottaa neuvostolle neuvottelujen edistymisestä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               LIITE

               NEUVOTTELUOHJEET

               1. Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ’Euratom’, ja Sveitsin valaliiton välisessä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevassa sopimuksessa, jäljempänä ’sopimus’, määrätään Sveitsin valaliiton assosioimisesta Euratomin ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen koko puiteohjelmaan (2012–2013)
                  10
                rajoittamatta vuonna 1978 tehdyn fuusiosopimuksen soveltamista.

               2. Jotta Sveitsin valaliitto voisi osallistua mahdollisimman pian Euratomin koko puiteohjelmaan assosioituneena maana, sopimuksessa olisi määrättävä sen väliaikaisesta ja taannehtivasta soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. Sopimukseen sisältyy määräys, joka koskee varojen korvaamista ja oikeusvaikutuksia väliaikaisen soveltamisen aikana aloitettujen käynnissä olevien hankkeiden ja toimien osalta siinä tapauksessa, että toinen osapuoli ei tee sopimusta.

               3. Sopimukseen sisältyvien Euratomin taloudellisten etujen suojaamista koskevien ehtojen olisi vastattava kaikilta osin Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton väliseen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevaan sopimukseen
                  11
                sisältyviä EU:n taloudellisten etujen suojaamista koskevia määräyksiä.

               4. Sopimuksen ehdot ovat sopusoinnussa säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013), 19 päivänä joulukuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen
                  12
                kanssa.

               5. Sopimuksessa olisi oltava Euratomin taloudellisten etujen riittävää suojaamista koskevat määräykset, jotka kattavat taloudellisten tietojen antamisen, tilintarkastukset ja hallinnolliset paikan päällä tehtävät tarkastukset petosten torjumiseksi, hallinnollisen avun sekä varojen takaisinperinnän. Sopimuksessa olisi tarvittaessa myös määrättävä verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvien esteiden poistamisesta, jotta mahdollistetaan tutkijoiden osallistuminen rajojen yli sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin tutkimushankkeisiin. Tämä koskee erityisesti Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstöä, johon sovelletaan Euroopan unionin henkilöstösääntöjä.

                     (1)
                  EUVL L […]

                     (2)
                  EYVL L 242, 4.9.1978, s. 2.

                     (3)
                  EYVL L 313, 22.11.1985, s. 6

                     (4)
                  Neuvoston päätös 2006/970/Euratom (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60).

                     (5)
                  KOM(2011) 71, KOM(2011) 72, KOM(2011) 73 ja KOM(2011) 74.

                     (6)
                  Neuvoston viite 17503/11 – julkaistaan EUVL:ssä.

                     (7)
                  Neuvoston viite 17504/11 – julkaistaan EUVL:ssä.

                     (8)
                  Neuvoston viite 17505/11 – julkaistaan EUVL:ssä.

                     (9)
                  Neuvoston viite 17506/11 – julkaistaan EUVL:ssä.

                     (10)
                  Neuvoston viite 17503/11 – julkaistaan EUVL:ssä.

                     (11)
                  EUVL L 189, 20.7.2007, s. 24–39

                     (12)
                  Neuvoston viite 17506/11 – julkaistaan EUVL:ssä.


title: Suositus: neuvoston päätös Saksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0285

Suositus: Neuvoston päätös Saksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet  /* SEK/2006/0285 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 1.3.2006SEK(2006) 285 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSSaksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet(komission esittämä)PERUSTELUTSAKSAN LIIALLINEN ALIJÄÄMÄLiiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.Saatuaan tietoja, joiden mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä ylitti perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2002, neuvosto päätti 21 päivänä tammikuuta 2003 komission suosituksesta, että Saksalla oli liiallinen alijäämä (perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohta)[2]. Lisäksi neuvosto antoi samana päivänä vakaus- ja kasvusopimuksen nojalla ja komission suosituksesta perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvosto suositteli, että ” Saksan hallitus lopettaa nykyisen tilanteen, jossa julkisen talouden alijäämä on liiallinen, mahdollisimman nopeasti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti ”, tarkoittaen, että alijäämä olisi supistettava alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoden 2004 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin. Kuten todettiin komission 14 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa[3], johon neuvosto yhtyi 18 päivänä tammikuuta 2005, vuosi 2005 olisi katsottava liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaiseksi määräajaksi, kun otetaan huomioon neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion luoma ainutlaatuinen tilanne.Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Luvun perustana ovat Eurostatin toimittamat tiedot. Ne perustuvat kertomukseen, jonka Saksa toimitti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos komission toimittamat ” seurantatiedot osoittavat, että osallistuva jäsenvaltio ei ole korjannut liiallista alijäämäänsä määräajassa, joka on asetettu (…) 104 c artiklan 7 kohdan mukaisesti annetuissa suosituksissa (…), neuvosto tekee välittömästi päätöksen 104 c artiklan 9 kohdan (…) mukaisesti ”, toisin sanoen neuvosto vaatii ” jäsenvaltiota määräajassa toteuttamaan sellaisia alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita neuvosto pitää tarpeellisina tilanteen korjaamiseksi ”.KANSANTALOUDEN JA JULKISEN TALOUDEN TILANNE SAKSASSAKomission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2005 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen[4]. Olettaen, että finanssipolitiikassa ei tapahdu muutoksia, komission yksiköiden ennusteessa todettiin, että alijäämä on vuonna 2006 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2007 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaistuotannon kasvuksi ennustettiin 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006 ja 1,6 prosenttia vuonna 2007. Ennusteen mukaan tuotantokuilu ei sulkeudu täysin ennustejakson aikana.Tämän perusteella ja ottaen huomioon talouden vielä heikon tilan Saksan hallitus, joka muodostettiin 18 päivänä syyskuuta 2005 järjestettyjen vaalien jälkeen, laati strategian julkisen talouden alijäämän supistamiseksi alle perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon vuoteen 2007 mennessä. Hallitus ryhtyi toteuttamaan tätä vakauttamisstrategiaa jo joulukuussa 2005 antamalla ensimmäiset strategiaan sisältyvät toimenpiteet. Hallitus antoi 22 päivänä helmikuuta 2006 liittovaltion vuoden 2006 talousarvioesityksen ja lakiesityksen yleisen alv-kannan korottamisesta 16 prosentista 19 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2007.Liittovaltion tilastotoimisto julkisti 22 päivänä helmikuuta 2006 BKT:n kasvuluvun, joka oli 0,9 prosenttia vuonna 2005. Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat Saksan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 tekemään alustavaan ilmoitukseen. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Näiden lukujen ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen välinen ero johtuu suurelta osin vuoden 2005 loppupuolella kertyneistä odotettua paremmista tuloista.Komission yksiköiden väliennuste julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2006. Sen mukaan kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2006 eli hieman alhaista potentiaalista kasvua enemmän. On huomattava, että tämä ennuste on tarkoituksellisesti asetettu korkeaksi, sillä kotimaisen kysynnän odotetaan reagoivan ennakoivasti alv-kannan suunniteltuun korotukseen. Kun otetaan huomioon myöhemmät talousvaikutukset, BKT:n kasvu on tämänhetkisen ennusteen mukaan noin 1 prosentti vuonna 2007.Edellä esitetyn makrotalouden ennusteen mukaisesti nimellisalijäämän odotetaan olevan edelleen yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta supistuvan selvästi alle viitearvon vuonna 2007. Komission yksiköt ennustavat, että rakenteellinen alijäämä (ts. suhdannetasoitettu alijäämä pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) säilyy vuosina 2005–2006 yleisesti ottaen muuttumattomana, kun sitä tarkastellaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ja supistuu vähintään 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.FINANSSIPOLITIIKKAA KOSKEVAT VAATIMUKSET VUODEKSI 2007 JA SITÄ SEURAAVIKSI VUOSIKSINeuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ” neuvosto kehottaa vaatimuksessa jäsenvaltiota parantamaan vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, julkisen talouden suhdannekorjattua rahoitusasemaansa pois lukien kertaluonteiset ja tilapäiset toimenpiteet, jotta liiallisen alijäämän oikaiseminen vaatimuksessa asetetussa määräajassa voidaan varmistaa ”.Saksan liiallisen alijäämän määrätietoinen korjaaminen on olennaista, kun otetaan huomioon alhainen kasvupotentiaali ja haasteet, joita väestön ikääntyminen aiheuttaa julkiselle taloudelle. Lisäksi julkisen talouden sitkeä epätasapaino heikentää luottamusta ja vaikuttaa viime kädessä tuotannon kasvuun. Julkisen talouden vakauttamisstrategia, jonka tavoitteena on varmistaa julkisen talouden epätasapainon hallinta, sisältyy Saksan hallituksen marraskuussa 2005 laatimaan laajaan työohjelmaan. Strategian täytäntöönpano on jo pitkällä. Vakauttamisstrategian tavoitteena on toteuttaa vuoteen 2007 mennessä julkisen talouden rakenteellinen sopeuttaminen, joka vastaa yli yhtä prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Se, että tällä strategialla on ainoastaan vähäisiä vaikutuksia vuonna 2006, johtuu osaksi siitä, että eräiden jo toteutettujen toimenpiteiden täysimääräinen vaikutus tuntuu vasta jonkin ajan kuluttua. Vuosiksi 2006 ja 2007 suunniteltu julkisen talouden rakenteellinen sopeuttaminen voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaiseksi, mukaan lukien julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) vaadittu vuosiparannus, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä kuvatun kasvuskenaarion perusteella suunnitellun sopeuttamisen pitäisi riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen pysyvällä ja kestävällä tavalla ja se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukainen.Näiden tekijöiden perusteella näyttää siltä, että liiallinen alijäämä korjataan todennäköisesti viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi on todennäköistä, että rakenteelliselle parannukselle vahvistettua 0,5 prosentin vuosittaista viitearvoa suhteessa BKT:hen noudatetaan kumulatiivisesti vuosina 2006–2007.* * *Edellä mainittujen seikkojen vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto vaatii perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti Saksaa toteuttamaan sellaisia alijäämää supistavia toimenpiteitä, joita neuvosto pitää tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi pysyvällä ja kestävällä tavalla viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Jotta Saksa saavuttaisi realistisen sopeutusuran alijäämän supistamiseksi pysyvästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuoteen 2007 mennessä, sen olisi komission yksiköiden helmikuussa 2006 laatiman kasvuskenaarion mukaan varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti yhden prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2007. Saksan on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa julkisen talouden rakenteellista tasapainoa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla rakenteellista alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio suosittelee myös, että Saksa toimittaisi [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomuksen, jossa käsitellään neuvoston päätökseen sisältyvien suositusten mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava arvio toimenpiteiden vaikutuksesta julkiseen talouteen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuosina 2006–2007 ja mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät makrotalouden skenaarion oletuksiin. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä. Komissio suosittelee myös 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti, että neuvosto pyytää Saksaa antamaan yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti kertomuksia.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSSaksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteetEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 9 kohdan,ottaa huomioon 104 artiklan 9 kohdan nojalla annetun komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.2.  Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saamaan aikaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva, kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97[5].3.  Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamassa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassa[6] kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus sekä vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja ajallaan.4.  Neuvosto on todennut 21 päivänä tammikuuta 2003 tekemässään päätöksessä 2003/89/EY[7] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Saksalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.5.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto antoi Saksalle 21 päivänä tammikuuta 2003 suosituksen, jossa se kehotti Saksaa lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2004 mennessä. Suositus julkaistiin. Kuten todettiin komission 14 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa[8], johon neuvosto yhtyi 18 päivänä tammikuuta 2005, vuosi 2005 olisi katsottava liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaiseksi määräajaksi, kun otetaan huomioon neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion luoma ainutlaatuinen tilanne.6.  Saksan julkisen talouden alijäämä on ollut vuodesta 2002 alkaen merkittävästi yli perustamissopimuksessa vahvistetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Velkasuhde on kasvanut alle 60 prosentin viitearvosta suhteessa BKT:hen vuonna 2001 ennustettuun 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006.7.  Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat alustavaan ilmoitukseen, jonka Saksa teki 24 päivänä helmikuuta 2006 komissiolle Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[9] mukaisesti. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Saatavilla olevien tietojen perusteella ja ottaen huomioon Saksan hallituksen tähän mennessä vahvistamat talousarviosuunnitelmat, julkisen talouden alijäämä on myös vuonna 2006 perustamissopimuksessa määrättyä viitearvoa suurempi. Tämä vahvistaa sen, että liiallista alijäämää ei ole korjattu.8.  Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaiset seurantatiedot osoittavat, että osallistuva jäsenvaltio ei ole korjannut liiallista alijäämäänsä määräajassa, joka on asetettu 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa suosituksessa, neuvosto tekee välittömästi päätöksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti, toisin sanoen vaatii jäsenvaltiota määräajassa toteuttamaan sellaisia alijäämää pienentäviä toimenpiteitä , joita neuvosto pitää tarpeellisina tilanteen korjaamiseksi.9.  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2005 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen[10]. Olettaen, että finanssipolitiikassa ei tapahdu muutoksia, komission yksiköiden ennusteessa todettiin, että alijäämä on vuonna 2006 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2007 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaistuotannon kasvuksi ennustettiin 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006 ja 1,6 prosenttia vuonna 2007. Ennusteen mukaan tuotantokuilu ei sulkeudu täysin ennustejakson aikana. Tämän perusteella ja ottaen huomioon talouden vielä heikon tilan Saksan hallitus, joka muodostettiin 18 päivänä syyskuuta 2005 järjestettyjen vaalien jälkeen, laati strategian julkisen talouden alijäämän supistamiseksi alle perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon vuoteen 2007 mennessä. Hallitus ryhtyi toteuttamaan tätä vakauttamisstrategiaa jo joulukuussa 2005 antamalla ensimmäiset strategiaan sisältyvät toimenpiteet. Hallitus antoi 22 päivänä helmikuuta 2006 liittovaltion vuoden 2006 talousarvioesityksen ja lakiesityksen yleisen alv-kannan korottamisesta 16 prosentista 19 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2007.10.  Liittovaltion tilastotoimisto julkisti 22 päivänä helmikuuta 2006 BKT:n kasvua ja julkisen talouden alijäämää koskevat luvut vuodelta 2005. BKT:n kasvu oli 0,9 prosenttia ja alijäämä 3,3 prosenttia. Näiden lukujen ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen välinen ero johtuu suurelta osin vuoden 2005 loppupuolella kertyneistä odotettua paremmista tuloista. Komission yksiköiden väliennuste julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2006. Sen mukaan kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2006 eli hieman alhaista potentiaalista kasvua enemmän. On huomattava, että tämä ennuste on tarkoituksellisesti asetettu korkeaksi, sillä kotimaisen kysynnän odotetaan reagoivan ennakoivasti alv-kannan suunniteltuun korotukseen. Kun otetaan huomioon myöhemmät talousvaikutukset, BKT:n kasvu on tämänhetkisen ennusteen mukaan alle 1 prosentin vuonna 2007. Edellä esitetyn makrotalouden ennusteen mukaisesti nimellisalijäämän odotetaan olevan edelleen yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta supistuvan selvästi alle viitearvon vuonna 2007. Komission yksiköt ennustavat, että rakenteellinen alijäämä (ts. suhdannetasoitettu alijäämä pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) säilyy vuosina 2005–2006 yleisesti ottaen muuttumattomana, kun sitä tarkastellaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ja supistuu vähintään 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.11.  Seuraavat tekijät olisi otettava huomioon vahvistettaessa määräaikaa liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Parhaillaan toteutettava julkisen talouden sopeuttaminen sisältyy laajaan strategiaan, ja suunniteltujen toimenpiteiden hyväksymisprosessi on jo edennyt pitkälle. Tämä vähentää vakauttamisen vaikuttavuuteen liittyvää epävarmuutta. Toiseksi rakenteellisen alijäämän supistumisen odotetut vähäiset vaikutukset vuonna 2006 kuvastavat ainakin osittain sitä, että eräät jo toteutetut toimenpiteet tuottavat tulosta vasta jonkin ajan kuluttua. Kolmanneksi hallituksen vuosiksi 2006–2007 suunnittelema rakenteellinen sopeuttaminen, joka on vähintään 1 prosentti suhteessa BKT:hen, voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaiseksi, mukaan lukien julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) vaadittu vuosiparannus, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä johdanto-osan 10 kappaleessa kuvaillun yleisen makrotalouden ennusteen perusteella tällaisen sopeuttamisen pitäisi riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen pysyvällä ja kestävällä tavalla.12.  Näiden tekijöiden perusteella näyttää siltä, että liiallinen alijäämä korjataan todennäköisesti viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi on todennäköistä, että rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaiselle parannukselle vahvistettua 0,5 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen noudatetaan kumulatiivisesti vuosina 2006–2007.13.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvosto voi pyytää Saksaa antamaan tietyn aikataulun mukaisesti kertomuksia voidakseen tarkastella tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja sopeuttamistoimia. Saksan olisi toimitettava komissiolle [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomus, jossa kuvaillaan tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja ja suunniteltuja toimenpiteitä. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava arvio toimenpiteiden vaikutuksesta julkisen talouden toteutumaan vuosina 2006–2007 liiallisen alijäämän korjaamiseksi ja analyysi mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät makrotalouden skenaarion oletuksiin. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä. Saksan olisi myös toimitettava lisäkertomuksia asetuksen (EY) N:o 3605/93 4 artiklassa säädettyjen julkisen talouden alijäämiä ja velkaa koskevien kertomusten määräaikojen mukaisesti.14.  Sopeuttamistoimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantuminen. Jotta varmistettaisiin julkisen talouden vakauttaminen kohti Saksan keskipitkän aikavälin tavoitetta eli julkisen talouden rakenteellista tasapainoa, rakenteellista alijäämää on supistettava vuodessa vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen liiallisen alijäämän korjaamiseksi.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Saksan on mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuoteen 2007 mennessä lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne.2. Saksan on varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006–2007.2 artikla1. Saksan on toimitettava [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomus, jossa kuvaillaan tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä.2. Saksan on toimitettava komissiolle [1 päivään lokakuuta 2006, 1 päivään huhtikuuta 2007, 1 päivään lokakuuta 2007 ja 1 päivään huhtikuuta 2008] mennessä lisäkertomukset, joissa tarkastellaan tämän päätöksen noudattamisessa saavutettua edistymistä.3 artiklaSaksan on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa julkisen talouden rakenteellista tasapainoa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla rakenteellista alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolesta [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Saksan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] Komission tiedonanto neuvostolle: Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen , KOM(2004) 813.[4] Kyseinen luku vastaa suurin piirtein Saksan viranomaisten 1 päivänä syyskuuta ilmoittamaa lukua (3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen); pääasiallinen ero johtuu eläkelaitoksen toteuttamasta entisten postivirkamiesten eläkkeiden arvopaperistamisesta, jota ei käsitelty alijäämää alentavana tekijänä syksyn ennusteessa).[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[6] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.[7] EUVL L 34, 11.2.2003, s. 16.[8] Komission tiedonanto neuvostolle: Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen , KOM(2004) 813.[9] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[10] Kyseinen luku vastaa suurin piirtein Saksan viranomaisten 1 päivänä syyskuuta ilmoittamaa lukua (3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen); pääasiallinen ero johtuu eläkelaitoksen toteuttamasta entisten postivirkamiesten eläkkeiden arvopaperistamisesta, jota ei käsitelty alijäämää alentavana tekijänä syksyn ennusteessa).


Avis juridique important

|

52004SC0625

Suositus: Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa  /* SEK/2004/0625 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio julkaisi 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa. [1] Ennusteissa otettiin huomioon Alankomaiden viranomaisten 31. maaliskuuta 2004 toimittamat tiedot ja niiden mukaan julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Alijäämä nousi huomattavasti vuoden 2002 alijäämään verrattuna (1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen). Komissio aloitti näiden tietojen perusteella Alankomaiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 28. huhtikuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. [2][1]  Komission kevään 2004 ennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa[2]  Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessaLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. [3][3]  EYVL L 209, 2.8.1997.Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittävä osa 3,2 prosentin julkisen talouden alijäämästä vuonna 2003 ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Alankomaiden viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kyseisessä sopimuksessa kokonaistuotannon vuotuisena vähintään 2 prosentin laskuna. Alijäämä syntyi kuitenkin erittäin negatiivisen kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi -0,7 prosenttia vuonna 2003 ja noin 2 prosentin negatiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli syntymässä. Tämä selittää suurelta osin rahoitusaseman heikkenemisen. Sitä pahensi odotettua suurempi tulojen väheneminen ja odotettua suurempi paikallishallinnon alijäämä, kun taas menotavoitteet saavutettiin suurelta osin. Vuoden 2004 kehityksen osalta komission kevään talousennusteissa arvioidaan, että julkisen talouden alijäämä on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään ennusteiden julkistamisen jälkeen hallitus hyväksyi 16. huhtikuuta 2004 lisäsäästötoimenpiteitä, jotka vastaavat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteena on supistaa alijäämä jälleen alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 aikaisempien vuosien tapaan. Komission kertomuksen mukaan tämän tavoitteen saavuttaminen riippuu siitä, saavutetaanko toimenpiteillä odotetut tulokset, ja siitä, että toimenpiteillä ei ole kerrannaisvaikutuksia taloudelliseen toimeliaisuuteen ja rahoitusasemaan. Näin ollen on mahdollista, että alijäämä on 3 prosentin viitearvon tuntumassa suhteessa BKT:hen tai hieman sen yli vuonna 2004.Komission kevään ennusteisiin perustuvassa kertomuksessa todettiin myös, että julkinen velka oli 54,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 eli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon alle. Kertomuksessa todettiin edelleen, että komissio arvioi velan kasvavan 56,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä ylittää Alankomaiden viranomaisten vuoden 2003 tarkistetussa vakausohjelmassa esittämän 54,5 prosentin suhteessa BKT:hen, mutta alittaa kuitenkin viitearvon 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 12. toukokuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission arvioon. Talous- ja rahoituskomitea totesi erityisesti, että Alankomaat ei ollut noudattanut vuonna 2003 perustamissopimuksen 104 artiklassa määriteltyä talousarviota koskevaa kurinalaisuutta alijäämän suhteen, mikä osoittaa, että Alankomaissa on liiallinen alijäämä.Talous- ja rahoituskomitea katsoi myös, että julkisen talouden alijäämä saattaa olla perustamissopimuksessa asetetun viitearvon tuntumassa tai hieman sen yli jälleen vuonna 2004 huolimatta Alankomaiden viranomaisten päättämistä lisätoimenpiteistä, kun taas julkinen velka alittaa edelleen vuonna 2004 perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.Tarkasteltuaan kaikkia kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio katsoo, että Alankomaissa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 19. toukokuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission lausunnon mukaisen päätöksen ja toimittaa näin ollen suosituksen kyseiseksi päätökseksi. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen Alankomaille osoitettavasta neuvoston suosituksesta julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta AlankomaissaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,ottaa huomioon Alankomaiden esittämät huomautukset,sekä katsoo seuraavaa:(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.(3) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn soveltamisesta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 [4], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [5] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 [6], esitetään yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.[4]  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  EYVL L 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Alankomaita koskevan lausunnon 19 päivänä toukokuuta 2004. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo lausunnossaan (19 päivänä toukokuuta 2004), että Alankomaissa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.(5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä.(6) Kokonaisarvion perusteella voidaan päätellä, että julkisen talouden alijäämä oli Alankomaissa 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja että perustamissopimuksessa asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyi viranomaisten toteuttamista merkittävistä säästötoimenpiteistä huolimatta. Komission mukaan 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittyminen vuonna 2003 johtuu ensi sijassa talouskasvun hidastumisen vaikutuksesta. Kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittävä osa julkisen talouden alijäämästä ei kuitenkaan johdu vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla epätavallisesta tapahtumasta, johon Alankomaiden viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kokonaistuotannon vähintään 2 prosentin laskuna. Vaikka otetaan huomioon viranomaisten 16 päivänä huhtikuuta 2004 päättämät lisätoimenpiteet, joita ei sisällytetty komission kevään 2004 ennusteeseen, on mahdollista, että julkisen talouden alijäämä voi olla yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen myös vuonna 2004. Tämä osoittaa, että perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittyminen ei mahdollisesti ole väliaikaista. Julkinen velka, joka komission kevään ennusteen mukaan kasvaa 56,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, alittaa edelleen perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon kyseisenä vuonna,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaisarvion perusteella todetaan, että Alankomaissa on liiallinen alijäämä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[...]


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0992

Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa (laadittu perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti)  /* SEK/2005/0992 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 20.7.2005SEK(2005) 992 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa (laadittu perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti)(komission esittämä)PERUSTELUTPortugali toimitti 9. kesäkuuta 2005 viimeisimmän tarkistetun vakausohjelmansa vuosiksi 2005–2009. Tarkistetusta vakausohjelmasta ilmenee, että julkisen talouden alijäämän odotetaan vuosina 2005–2007 ylittävän perustamissopimuksen mukaisen viitearvon eli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2004 alijäämäksi ilmoitettiin 2,9 prosenttia[1], ja Portugali ennustaa vuoden 2005 alijäämäksi 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämää suunnitellaan supistettavan 4,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 3,9 prosenttiin vuonna 2007 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2008. Samalla jaksolla velan suhteen BKT:hen odotetaan kasvavan edelleen vuodeksi 2004 ilmoitetusta 61,9 prosentista. Suurimmillaan velan ennustetaan olevan 67,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.[2] Komissio on ottanut arvioinnissaan huomioon vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20. maaliskuuta 2005 Eurooppa-neuvostolle annetun Ecofin-neuvoston selvityksen, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. maaliskuuta 2005[3].Perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohtaan perustuvassa komission kertomuksessa arvioidaan, miten Portugali on täyttänyt perustamissopimuksen mukaiset julkisen talouden alijäämää ja julkista velkaa koskevat velvoitteet.Kesäkuussa 2005 tarkistetusta Portugalin vakausohjelmasta ilmenee, että vuodeksi 2005 ennustettu julkisen talouden alijäämä ylittää selvästi 3 prosentin viitearvon. Viitearvon ylittymistä ei myöskään voida pitää poikkeuksellisena ja väliaikaisena perustamissopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. BKT:n kasvu on hidastunut tuntuvasti vuodesta 2000, mutta kasvu muuttui positiiviseksi vuonna 2004. Komission yksiköiden laatiman kevään 2005 talousennusteen ja kesäkuussa 2005 tarkistetun vakausohjelman mukaan talouden odotetaan tulevina vuosina kasvavan asteittain, mutta edelleen varsin hitaasti. Vaikka negatiivinen tuotantokuilu on merkittävä eikä sen odoteta kaventuvan tuntuvasti lähivuosina, julkisen talouden rahoitusasema ei ole heikentynyt samassa suhteessa viimeaikaisen tuotantokuilun kasvun kanssa. Tämän vuoksi ei voida katsoa, että viitearvon ylittyminen johtuisi talouden vakavasta taantumasta. Viitearvon ylittymistä ei myöskään voida pitää väliaikaisena, sillä komission yksiköiden laatiman kevään 2005 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan ylittävän perustamissopimuksen mukainen viitearvo tuntuvasti myös vuonna 2006, jolloin talouden elpymisen uskotaan vähitellen alkavan vaikuttaa alijäämään. Kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa ennustetaankin, että julkisen talouden alijäämä supistuu lähivuosina, mutta ylittää viitearvon vuoteen 2007 asti. Tämä viittaa siihen, että alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei toteudu.Velan suhde BKT:hen ylitti perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon vuonna 2003, ja se oli 61,9 prosenttia vuonna 2004. Velan määrä on lisääntynyt suhteessa BKT:hen noin 8,5 prosenttiyksikköä vuodesta 2000. Velkasuhteen kasvu johtuu erittäin alhaisesta perusylijäämästä (joinakin vuosina jopa perusalijäämästä), suurista virta–varanto-korjauseristä, jolloin velanottoa lisänneet talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet ovat kumonneet huomattavien yksityistämistulojen myönteiset vaikutukset useimpina vuosina, ja heikosta nimellisen BKT:n kasvusta. Kesäkuussa 2005 tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvät vuosien 2005–2007 velkatavoitteet vastaavat pääosin komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteessa esitettyjä ennusteita. Niiden mukaan velkasuhde kasvaa vielä nopeasti ja on suurimmillaan hieman alle 68 prosenttia vuonna 2007. Tämä on vastoin perustamissopimusta, jonka mukaan 60 prosentin viitearvon ylittyessä edellytetään, että velan ”osuus pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa”. Tämä viittaa siihen, että julkista velkaa koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei toteudu.Perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan komissio analysoi myös tekijöitä, jotka vaikuttavat Portugalin talouden tilaan ja julkisen talouden rahoitusasemaan keskipitkällä aikavälillä, sekä muita Portugalin julkisen talouden arvioinnin kannalta keskeisiä seikkoja.Neuvosto korosti 20. maaliskuuta antamassaan selvityksessä, että muut merkitykselliset tekijät otetaan huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää päätöstä edeltävissä vaiheissa (perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan mukainen talous- ja rahoituskomitean lausunto, 104 artiklan 5 kohdan mukainen komission lausunto ja 104 artiklan 6 kohdan mukainen neuvoston päätös) ainoastaan sillä edellytyksellä, että ennen kuin muita merkityksellisiä tekijöitä otetaan huomioon, noudatetaan yleistä periaatetta, jonka mukaan viitearvon ylitys on väliaikaista ja alijäämä pysyy lähellä viitearvoa. Portugalin kohdalla tämä edellytys ei täyty. Vuodeksi 2005 ennustettu julkisen talouden alijäämä ei ole lähellä viitearvoa eikä viitearvon ylittymistä voida pitää väliaikaisena, sillä alijäämän odotetaan pysyvän yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen kolmen vuoden ajan. Kun komissio siis antaa Portugalia koskevan 104 artiklan 5 kohdan mukaisen lausunnon ja neuvosto tekee 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, muita merkityksellisiä tekijöitä ei oteta huomioon.EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että ”114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta”. Komitea antoi 4. heinäkuuta 2005 lausuntonsa, joka on yhdenmukainen komission kertomuksessa esitetyn arvion kanssa. Komitea totesi, että Portugalin julkisen talouden kehitys vuonna 2005 ei täytä kumpaakaan 104 artiklan 2 kohdassa mainituista kriteereistä. Komitean mukaan vuodeksi 2005 ennustettu julkisen talouden alijäämä ei ole lähellä 3 prosentin viitearvoa, eikä viitearvon ylittymistä voida pitää poikkeuksellisena ja väliaikaisena. Julkisen talouden velka ylittää velkasuhteelle asetetun viitearvon 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen odotetaan nousevan edelleen suhteessa BKT:hen kahden seuraavan vuoden aikana. Komitea totesi myös, että kahden tai kolmen seuraavan vuoden talousnäkymät pysyvät heikkoina, ja se ilmaisi huolensa rakenteellisen alijäämän korkeasta tasosta ja trendistä. Talous- ja rahoituskomitea tarkasteli kaikkia muita merkityksellisiä tekijöitä, mutta se tuli siihen johtopäätökseen, ettei se ota niitä huomioon arvioinnissaan.Otettuaan huomioon oman kertomuksensa ja komitean lausunnon komissio katsoo, että Portugalilla on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komission 20. heinäkuuta 2005 antama lausunto on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti asiaa koskevan päätöksen, ja esittää neuvostolle päätöstä koskevan suosituksen. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen Portugalille osoitettavasta neuvoston suosituksesta liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa (laadittu perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,ottaa huomioon Portugalin esittämät huomautukset,sekä katsoo seuraavaa:1.  EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.2.  Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle kestävälle kasvulle ja siten uusien työpaikkojen luomiselle.3.  Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93[4], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000[5] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002[6], esitetään yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräysten soveltamiseksi.4.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Portugalia koskevan lausunnon 20 päivänä heinäkuuta 2005. Otettuaan huomioon 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti antaman lausunnon komissio katsoo, että Portugalilla on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio on ottanut arvioinnissaan huomioon vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 Eurooppa-neuvostolle annetun Ecofin-neuvoston selvityksen, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2005[7].5.  Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvosto ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Portugalia koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.6.  Kesäkuussa 2005 tarkistetun Portugalin vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2005 olevan 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä ylittää tuntuvasti 3 prosentin viitearvon. Liialliseen alijäämään ei ole syynä sellainen poikkeuksellinen tapahtuma, jota Portugalin viranomaiset eivät kykenisi hallitsemaan, eikä talouden vakava taantuma. BKT:n kasvu on hidastunut tuntuvasti vuodesta 2000, mutta kasvu muuttui positiiviseksi vuonna 2004. Komission yksiköiden laatiman kevään 2005 talousennusteen ja kesäkuussa 2005 tarkistetun vakausohjelman mukaan talouden odotetaan tulevina vuosina kasvavan asteittain, mutta edelleen varsin hitaasti. Vaikka negatiivinen tuotantokuilu on merkittävä eikä sen odoteta kaventuvan tuntuvasti lähivuosina, julkisen talouden rahoitusasema ei ole heikentynyt samassa suhteessa viimeaikaisen tuotantokuilun kasvun kanssa. Tämän vuoksi ei voida katsoa, että viitearvon ylittyminen johtuisi talouden vakavasta taantumasta. Komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan ylittävän perustamissopimuksen mukainen viitearvo tuntuvasti myös vuonna 2006, jolloin talouden elpymisen uskotaan vähitellen alkavan vaikuttaa alijäämään. Kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa ennustetaankin, että julkisen talouden alijäämä supistuu lähivuosina, mutta ylittää viitearvon vuoteen 2007 asti. Tämän vuoksi viitearvon ylittymistä ei voida pitää poikkeuksellisena ja väliaikaisena perustamissopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Tämä viittaa siihen, että alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei toteudu.7.  Velan suhde BKT:hen ylitti perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon vuonna 2003, ja se oli 61,9 prosenttia vuonna 2004. Velan määrä on lisääntynyt suhteessa BKT:hen noin 8,5 prosenttiyksikköä vuodesta 2000. Velkasuhteen kasvu johtuu erittäin alhaisesta perusylijäämästä, velanottoa lisänneistä suurista virta–varanto-korjauseristä ja myös heikosta nimellisen BKT:n kasvusta. Kesäkuussa 2005 tarkistettuun vakausohjelmaan sisältyvät vuosien 2005–2007 velkatavoitteet vastaavat pääosin komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteessa esitettyjä ennusteita. Niiden mukaan velkasuhde kasvaa vielä nopeasti ja on suurimmillaan hieman alle 68 prosenttia vuonna 2007. Tämä on vastoin perustamissopimusta, jonka mukaan 60 prosentin viitearvon ylittyessä edellytetään, että velan ”osuus pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa”. Tämä viittaa siihen, että julkista velkaa koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei toteudu.8.  Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamista koskevassa selvityksessä, jonka Ecofin-neuvosto antoi Eurooppa-neuvostolle 20 päivänä maaliskuuta 2005 ja jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2005, todetaan, että muut merkitykselliset tekijät otetaan huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta 104 artiklan 6 kohdan nojalla tehtävässä neuvoston päätöksessä ainoastaan sillä edellytyksellä, että ennen kuin muita merkityksellisiä tekijöitä otetaan huomioon, noudatetaan yleistä periaatetta, jonka mukaan viitearvon ylitys on väliaikaista ja alijäämä pysyy lähellä viitearvoa. Portugalin kohdalla tämä edellytys ei täyty. Kun neuvosto siis tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, se ei ota huomioon muita merkityksellisiä seikkoja.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaisarvion perusteella todetaan, että Portugalilla on liiallinen alijäämä.2 artiklaTämä päätös osoitetaan Portugalin tasavallalle.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolesta [1] Eurostat ja Portugalin tilastoviranomaiset keskustelevat parhaillaan näistä luvuista.[2] EYVL L 209, 2.8.1997.[3] Ks. Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (7619/05) ja (Ecofin-)neuvoston 20. maaliskuuta 2005 antama selvitys Eurooppa-neuvostolle (7423/05).[4] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.[5] EYVL L 58, 3.3.2000, s. 1.[6] EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.[7] Ks. Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (7619/05) ja (Ecofin-)neuvoston 20. maaliskuuta 2005 antama selvitys Eurooppa-neuvostolle (7423/05).


Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa tehdyn päätöksen 2003/487/EY kumoamisesta