               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 242 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa annetun päätöksen 2013/319/EU kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa annetun päätöksen 2013/319/EU kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto antoi komission suosituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2013 päätöksen 2013/319/EU
                  1
               , jonka mukaan Maltassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Maltan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, mikä ylitti perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja että julkinen bruttovelka ylitti perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Malta ei myöskään ollut edistynyt riittävästi velan supistamiselle asetetun vertailuarvon noudattamisessa siirtymäaikaa koskevien vaatimusten mukaisesti
                  2
                korjattuaan liiallisen alijäämän vuonna 2012
                  3
               .

               (2)Neuvosto antoi 21 päivänä kesäkuuta 2013 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  4
                3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Maltalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2014. Suositus julkaistiin.

               (3)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  5
                3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista sekä muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

               (4)Neuvoston olisi päätettävä, kumotaanko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta, asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallista alijäämää koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, i) jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla
                  6
                ja ii) velkasuhde noudattaa velan supistamista koskevan viitearvon ennakoivaa osatekijää.

               (5)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on toimittanut asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti saatuaan Maltalta ilmoituksen huhtikuussa 2015, sekä vuoden 2015 vakausohjelman ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, minkä jälkeen se supistui 2,6 prosenttiin vuonna 2013 ja 2,1 prosenttiin vuonna 2014. Alijäämän supistuminen vuonna 2014 oli pääasiassa seurausta suhdannetilanteen kohenemisesta ja julkisen talouden toimenpiteistä, jotka johtivat juoksevien tulojen merkittävään kasvuun (2,5 % suhteessa BKT:hen). Tämä kasvu oli selvästi suurempi kuin juoksevien menojen kasvu (0,8 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi nettopääomamenot kasvoivat (0,1 % suhteessa BKT:hen), mikä johtuu EU:n varojen suuremmasta käyttöasteesta.

               –Maltan hallituksen 30 päivänä huhtikuuta 2015 toimittaman vuosien 2015–2018 vakausohjelman mukaan alijäämä supistuu vuonna 2015 ensin 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2016 edelleen 1,1 prosenttiin. Komission kevään 2015 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 1,5 prosenttia vuonna 2016. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän ennustejaksolla alle perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2014.

               –Vuonna 2012 julkinen velka oli 67,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kasvoi 69,2 prosenttiin vuonna 2013 väliaikaisesti velkaa kasvattavan virta-varanto-korjauserän vuoksi. Tämän jälkeen se väheni 68,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisen bruttovelan ennustetaan vähenevän vuonna 2016 edelleen 65,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen samoin suotuisan makrotalouden skenaarion ansiosta. Lisäksi on varmaa, että Malta noudattaa velkasääntöä vuonna 2014.

               (6)Maltaan sovelletaan vuodesta 2015 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Tässä tilanteessa näyttää olevan olemassa riski, että edellytetystä sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,6 % suhteessa BKT:hen) poiketaan jonkin verran sekä vuonna 2015 että vuonna 2016. Rakenteellisen rahoitusaseman kohenemisen odotetaan vuonna 2015 jäävän 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen alle vaaditun arvon. Vuonna 2016 sopeutuksen ennustetaan olevan vaatimuksen mukainen, mutta kun vuosia 2015 ja 2016 tarkastellaan yhdessä, on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan jonkin verran. Tämän vuoksi vuosina 2015 ja 2016 on toteutettava lisätoimenpiteitä.

               (7)Perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (8)Neuvoston käsityksen mukaan Maltan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2013/319/EU olisi kumottava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Maltan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2013/319/EU.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Maltan tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 173, 26.6.2013, s. 52.

                     (2)
                  Julkista alijäämää koskeva menettely lopetettiin joulukuussa 2012 vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti, minkä jälkeen Maltalla alkoi vuonna 2012 kolmen vuoden siirtymäaika noudattaa velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa. Siirtymäaikaa koskevat vaatimukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan toisessa alakohdassa ja esitetään yksityiskohtaisemmin 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksytyissä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevissa vaatimuksissa sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevissa ohjeissa (ks.
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf). Vuodeksi 2012 edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus oli 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen alijäämä heikkeni ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2012.

                     (3)
                  Vuoden 2012 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin nykyiseen 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja velka 67,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

                     (4)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (5)
                  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (6)
                  Vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 295 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2010/401/EU kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa tehdyn päätöksen 2010/401/EU kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla neuvoston päätöksellä 2010/401/EU
                  1
                perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan nojalla, että Kyproksessa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Kyproksen viranomaisten huhtikuussa 2010 ilmoittamien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämä oli 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli enemmän kuin perussopimuksessa määrätty 3 prosentin viitearvo. Julkisen talouden bruttovelan ennustettiin olevan 62 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 eli enemmän kuin perussopimuksessa määrätty 60 prosentin viitearvo.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla Kyprokselle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

               (3)Komissio tuli 27 päivänä tammikuuta 2011 siihen tulokseen, että tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella Kypros oli toteuttanut toimia, joiden ansiosta se oli edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa. Komissio vahvisti 11 päivänä tammikuuta 2012 uudelleen, että Kypros oli toteuttanut tuloksellisia toimia korjatakseen liiallisen alijäämän oikea-aikaisesti ja kestävästi.

               (4)Kyproksen viranomaiset pyysivät Euroopan unionilta, jäsenvaltioilta, joiden rahayksikkö on euro, ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta rahoitustukea, jolla edistettäisiin Kyproksen talouden paluuta kestävän kasvun uralle. Neuvosto antoi 25 päivänä huhtikuuta 2013 päätöksen
                  2
                Kyprokselle osoitetuista erityistoimista rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi. Samanaikaisesti Kyprokselle myönnettiin rahoitustukea Euroopan vakausmekanismista. Tässä yhteydessä Kyproksen viranomaiset ja Euroopan vakausmekanismin puolesta toiminut komissio allekirjoittivat 26 päivänä huhtikuuta 2013 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan.

               (5)Neuvosto totesi 16 päivänä toukokuuta 2013 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan nojalla, että tuloksellisia toimia oli toteutettu mutta että odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen vuoden 2010 suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet, ja antoi perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla Kyprokselle tarkistetun suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2016.

               (6)Komissio katsoi 6 päivänä syyskuuta 2013, että Kypros oli toteuttanut neuvoston 16 päivänä toukokuuta 2013 antaman suosituksen mukaisesti tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2016 mennessä.

               (7)Asetuksen (EU) N:o 472/2013 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla Kypros vapautettiin toimittamasta liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia erillisiä kertomuksia ja se raportoi tilanteestaan makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa.

               (8)Kypros irtautui maaliskuussa 2016 kolmivuotisesta makrotalouden sopeutusohjelmastaan, jonka osana pantiin täytäntöön kunnianhimoinen uudistussuunnitelma ja joka osaltaan myötävaikutti rahoitusvakauden varmistamiseen, julkisen talouden kohentumiseen ja palaamiseen kestävän talouskasvun uralle.

               (9)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  3
                3 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

               (10)Neuvoston olisi tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ennustejaksolla ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.
                  4

               (11)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Kyprokselta ilmoituksen huhtikuussa 2016, sekä vuoden 2016 vakausohjelman ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

                  –Vuonna 2015 julkisen talouden alijäämä oli 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se alitti perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa. Tämä parannus perustui julkisen talouden vakauttamiseen ja siihen, että rahoitusalan vakauttamistoimenpiteistä johtuva kertaluonteinen vaikutus, joka kohdistui vuoden 2014 alijäämään, lakkasi.

                  –Kyproksen hallituksen 13 päivänä toukokuuta 2016 toimittaman vakausohjelman mukaan tavoiteltu julkisen talouden alijäämä on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusasema on –0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0 prosenttia vuonna 2017, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

                  –Komission arvion mukaan rakenteellinen rahoitusasema eli julkisen talouden suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen ajalla 2013–2015.

                  –Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen kasvoi vuoden 2013 luvusta 102,5 prosentista 108,9 prosenttiin vuonna 2015, mikä johtui rahoitusalalle myönnetystä julkisesta tuesta ja nimellisen BKT:n supistumisesta. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelan odotetaan pysyvän vakaana vuonna 2016 ja supistuvan 105,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikä johtuu lähinnä nimellisen BKT:n kasvusta.

               (12)Kyprokseen sovelletaan vuodesta 2016 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja Kyproksen olisi varmistettava, että se saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen ja menojen kasvulle asetetun vertailuarvon ja edistyy riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1a kohdan mukaisesti. Kyproksen odotetaan tässä yhteydessä todennäköisesti noudattavan keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2016 mutta poikkeavan siitä jonkin verran vuonna 2017. Kyproksen rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän enemmän kuin on sallittua väliaikaisen velkasäännön mukaan. Tämän vuoksi vuonna 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä.

               (13)Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan nojalla, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (14)Neuvoston käsityksen mukaan Kyproksen liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/401/EU olisi kumottava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kyproksen liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2010/401/EU.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 2010/401/EU, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010, liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa (EUVL L 186, 21.7.2010, s. 30).

                     (2)
                  Neuvoston päätös 2013/236/EU, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2013, Kyprokselle osoitetuista erityistoimista rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi (EUVL L 141, 28.5.2013, s. 32).

                     (3)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (4)
                  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Katso:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Uuden-Seelannin kanssa vapaakauppasopimuksen tekemiseksi
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               ·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionilla (EU) on Uuden-Seelannin kanssa yhteisiin demokratian ja ihmisoikeuksien arvoihin perustuvat erinomaiset poliittiset suhteet ja kehittyneet kauppa- ja investointisuhteet. Uusi-Seelanti on tehnyt useita vapaakauppasopimuksia (FTA) muiden maiden kanssa. EU:lla ei ole kahdenvälistä vapaakauppasopimusta Uuden-Seelannin kanssa, minkä vuoksi EU:n yrityksillä on suhteellisesti epäsuotuisammat edellytykset päästä Uuden-Seelannin markkinoille.

               EU:n ja Uuden-Seelannin johtajat sitoutuivat 29. lokakuuta 2015 antamassaan yhteisessä julkilausumassa
                  1
                aloittamaan neuvotteluprosessin, jolla pyritään saamaan aikaan nopeasti korkealaatuinen pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus.

                  Ehdotuksen päätarkoituksena on luoda suotuisammat olosuhteet kaupan ja investointien lisäämiseksi entisestään EU:n ja Uuden-Seelannin välillä. Ehdotuksen yleisiin tavoitteisiin kuuluu

               ·älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen kaupankäyntiä laajentamalla,

               ·työpaikkojen ja työllistymismahdollisuuksien luominen sekä hyvinvoinnin lisääminen,

               ·kuluttajille koituvien etujen lisääminen,

               ·Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen maailmanmarkkinoilla ja

               ·yhteistyön tehostaminen samanmielisten kumppaneiden kanssa kauppaan liittyvissä kysymyksissä.

                  Tämä on myös linjassa komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”
                     2
                   kanssa. Tiedonannossa korostetaan tarvetta viedä eteenpäin EU:n kahdenvälisiä suhteita työpaikkojen ja kasvun aikaan saamiseksi kaupan ja investointien esteiden laajamittaisen poistamisen ansiosta. Samalla on turvattava korkeatasoinen sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu sekä edistettävä muita kauppaan liittyviä poliittisia tavoitteita, kuten kestävää kehitystä ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) erityistarpeita.

                  Tiedonannossa ”Kaikkien kauppa” korostetaan, että ”Australia ja Uusi-Seelanti ovat Euroopan läheisiä kumppaneita, jakavat eurooppalaiset arvot ja näkökannat monissa aiheissa ja ovat merkittävässä asemassa Aasian ja Tyynenmeren alueella ja monenvälisissä puitteissa.  Vahvemmat taloudelliset siteet näihin maihin tarjoavat myös vankan perustan syvemmälle integraatiolle laajempien Aasian ja Tyynenmeren alueen arvoketjujen kanssa. Näiden suhteiden vahvistaminen olisikin asetettava etusijalle”.

                  Tavoitteet ovat niin ikään yhdenmukaisia neuvoston 21. marraskuuta 2014 kaupasta antamien päätelmien
                     3
                   kanssa, joissa korostettiin, että tavara- ja palvelukauppa sekä investoinnit voivat edistää huomattavasti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka sisältyvät keskeisinä unionin strategiseen ohjelmaan muutoksen aikoina. Päätelmissä todettiin myös, että EU:n kahdenvälisen kaupan toimintasuunnitelman konkreettisen edistymisen pohjalta olisi pyrittävä jatkamaan sopimuksia keskeisten kumppaneiden kanssa. Tämä tavoite vastaa myös neuvoston 27. marraskuuta 2015 kaupasta ja investoinneista antamia päätelmiä
                     4
                  , jossa tuettiin kunnianhimoisten, kattavien ja molempia osapuolia hyödyttävien kahdenvälisten kauppa- ja investointisopimusten tekemistä ja kehotettiin komissiota tekemään työtä Aasian ja Tyynenmeren alueen kumppaneiden kanssa käytävien neuvottelujen edistämiseksi.

               ·Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Edellä esitetyt tavoitteet ovat täysin yhdenmukaisia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) kanssa, jonka mukaan EU:n tulisi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä
                  5
               .

               Tavoitteet ovat myös tiedonannon ”Eurooppa 2020 – EU:n älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”
                  6
                mukaisia, jossa esitettiin, että Euroopan kauppastrategiaan sisältyisi ”ehdotuksia korkean tason strategisen vuoropuhelun käymiseksi keskeisten kumppanien kanssa, jotta voidaan keskustella strategisista kysymyksistä, joita ovat esimerkiksi markkinoille pääsy, sääntely, maailmantalouden epätasapaino, energia ja ilmastonmuutos, raaka-aineiden saatavuus, maailmanlaajuinen köyhyys, koulutus ja kehitys”.

               Tavoitteet ovat lisäksi täysin yhdenmukaisia Euroopan komission tiedonannoissa ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite” (Small Business Act)
                  7
                (2008) ja ”Pieni yritys, suuri maailma”
                  8
               (2011) esitettyjen tavoitteiden kanssa. Pk-yritysten taloudellisen toiminnan tukeminen EU:n ulkopuolella sisältyy myös unionin yleiseen kilpailukykystrategiaan, joka on esitetty tiedonannossa ”Kohti Euroopan teollista renessanssia”
                  9
                (2014).

               Tavoitteissa noudatetaan myös SEU-sopimuksessa vahvistettuja periaatteita, joiden mukaan ”EU:n politiikkojen ja toimien tulisi lujittaa ja tukea ihmisoikeuksia
                  10
               ” ja ”osallistua kansainvälisten toimenpiteiden kehittämiseen ympäristön laadun ja maapallon luonnonvarojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi¨”
                  11
               .

               Tavoitteet ovat EU:n muiden politiikkojen sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisia

               Niissä otetaan huomioon Junckerin komission prioriteetit, joiden mukaan Eurooppa on saatava jälleen kasvuun ja työpaikkoja on lisättävä ottamatta uutta velkaa. Tavoitteet ovat niin ikään investointisuunnitelman (Euroopan strategisten investointien rahaston)
                  12
                sekä komission vuoden 2017 työohjelmassa esitettyjen erityistavoitteiden
                  13
                mukaisia.

               Tämä suositus koskee sopimusta, jonka tarkoitus on kattaa tavara- ja palvelukauppa, julkiset hankinnat sekä suorat ulkomaiset investoinnit ja johon sisältyy myös esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien käsittelyä koskevia täydentäviä sääntöjä.

               ·Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Yhdenmukaisuutta muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa selvitetään edellä kohdassa ”Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa”.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               ·Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               ·Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

               ·Suhteellisuusperiaate

               Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on harkittu kaikkia kohtuullisia toimintavaihtoehtoja kyseisten toimenpiteiden todennäköisen vaikuttavuuden arvioimiseksi, kuten vaikutustenarviointiraportissa yksityiskohtaisesti kuvataan.

               ·Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               ·Voimassaolevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               ·Sidosryhmien kuuleminen

               Komissio oli aktiivisesti yhteydessä sidosryhmiin ja toteutti kattavan julkisen verkkokuulemisen
                  14
                kerätäkseen yksityiskohtaisia näkemyksiä EU:n ja Uuden-Seelannin tulevista kauppa- ja taloussuhteista
                  15
               .

               Julkinen kuuleminen alkoi 11. maaliskuuta ja päättyi 3. kesäkuuta 2016. Se käynnistettiin kauppapolitiikan pääosaston verkkosivuilla ja julkaistiin EU Survey -sivustolla, joka on komission julkisten kuulemisten verkkosivusto. Osallistujia oli niin EU:sta kuin EU:n ulkopuolelta, ja heille esitettiin kysymyksiä monenlaisista EU:n ja Uuden-Seelannin väliseen kauppaan ja investointeihin liittyvistä aiheista.

               Komissio sai 108 vastausta eri tahoilta. Tiivistelmä vastauksista sisältyy vaikutustenarviointiraporttiin. Yksittäiset vastaukset julkaistiin, ellei vastaaja ollut toisin pyytänyt.

               ·Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ulkopuolisen konsultin tehtäväksi annettiin ennakkoanalyysin tekeminen vapaakauppasopimuksen suunniteltujen skenaarioiden mahdollisista vaikutuksista.

                  Komissio on myös ollut yhteydessä eri sidosryhmiin, jotka ovat esittäneet näkemyksiään tietyistä markkinoille pääsyn ja muista kaupan esteistä, joita ne ovat kohdanneet Uuden-Seelannin kanssa ylläpitämissään kauppa- ja investointisuhteissa.

               ·Vaikutustenarvioinnit

                  Vaikka vaikutusten arvioinnin soveltamisala, joka kattoi kaupan, investoinnit ja muita seikkoja, oli laajempi kuin tämän suosituksen, sen tulokset pätevät tähän suositukseen.

                  Vaikutustenarviointiraportti ja siihen liittyvä tiivistelmä sekä sääntelyntarkastelulautakunnan tietyn varauksin antama myönteinen lausunto julkistetaan.

                  Nykyisen vaikutustenarvioinnin lisäksi vapaakauppasopimuksen mahdollisia taloudellisia, sosiaalisia, ihmisoikeus- ja ympäristövaikutuksia tarkastellaan ulkopuolisten konsulttien suorittaman kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten riippumattoman arvioinnin avulla. Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi tehdään rinnakkain vapaakauppasopimusneuvotteluiden kanssa, ja se perustuu laaja-alaiseen sidosryhmien, etenkin kansalaisyhteiskunnan, kuulemiseen. Kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi saatetaan päätökseen ennen vapaakauppasopimuksen parafointia, ja sen tulokset otetaan huomioon neuvotteluprosessissa.

               ·Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Pienten ja keskisuurten yritysten pitäisi vapaakauppasopimuksen ansiosta hyötyä kaupan vapauttamisen, paremman säädöskehyksen, parannettujen tullimenettelyjen sekä sääntelyn lisääntyneen läpinäkyvyyden tuomista uusista liiketoimintamahdollisuuksista. Vaikutustenarviointiraportti sisältää yksityiskohtaisia tietoja mahdollisista vaikutuksista sidosryhmiin ja talouden aloihin.

               ·Perusoikeudet

                  Vaikutustenarviointiraportissa käsitellään perusoikeuksia sosiaalisesta, ympäristön ja ihmisoikeuksien näkökulmasta.

                  Vapaakauppasopimuksen pitäisi vakiintuneen EU:n käytännön mukaisesti sisältää kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Vapaakauppasopimuksella on vain vähäinen kielteinen vaikutus EU:n talousarvion tullituloihin tullien poistamisen seurauksena. Välillisiä positiivisia vaikutuksia on odotettavissa arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvien tulojen kasvusta.

               5.LISÄTIEDOT

               ·Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Vuonna 2015 annetussa ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa tehdyn sitoumuksen mukaisesti Uuden-Seelannin kanssa tehtävän vapaakauppasopimuksen vaikutuksia arvioidaan perusteellisesti sen jälkeen, kun se on ollut voimassa riittävän kauan, jotta voidaan varmistaa merkityksellisten tietojen saatavuus. Vaikutustenarviointiraportti sisältää yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista seuranta- ja arviointijärjestelyistä.

                  •
                        Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               ·Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ei sovelleta.

               ·Menettelyihin liittyvät näkökohdat

               Komissio neuvottelee EU:n puolesta.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetaan, että Euroopan unionin neuvosto nimeää kauppapoliittisen komitean komiteaksi, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               Komissio pitää myönteisenä sitä, että Euroopan unionin neuvoston jäsenet ovat yhä enemmän varhaisesta vaiheesta alkaen yhteydessä maidensa parlamentteihin kauppaneuvotteluista instituutioitaan koskevien käytäntöjen mukaisesti. Se kannustaa Euroopan unionin neuvoston jäseniä tekemään samoin tämän suosituksen kohdalla ottaen asianmukaisesti huomioon EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä annetun neuvoston päätöksen 2013/488/EU
                  16
               .

               Komissio tiedottaa Uudelle-Seelannille EU:n sisäisistä avoimuussäännöistä sekä Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin mahdollisuudesta saada neuvotteluasiakirjoja.

               Komissio julkaisee tämän suosituksen ja sen lisäyksen välittömästi suosituksen hyväksymisen jälkeen.

               Komissio suosittelee, että neuvotteluohjeet julkaistaan välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Uuden-Seelannin kanssa vapaakauppasopimuksen tekemiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut vapaakauppasopimuksen tekemisestä Uuden-Seelannin kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa aloittaa Euroopan unionin puolesta neuvottelut vapaakauppasopimuksen tekemiseksi Uuden-Seelannin kanssa.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen lisäyksessä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kauppapoliittista komiteaa kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen lisäys julkaistaan välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  SEU 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  SEU 21 artiklan 2 kohdan b alakohta.

                     (11)
                  SEU 21 artiklan 2 kohdan f alakohta.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_fi

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Julkisessa verkkokuulemisessa konsultoitiin myös EU:n ja Australian tulevista kauppa- ja taloussuhteista.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Uuden-Seelannin kanssa vapaakauppasopimuksen tekemiseksi
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               LISÄYS

               NEUVOTTELUOHJEET VAPAAKAUPPASOPIMUKSEN TEKEMISEKSI UUDEN-SEELANNIN KANSSA

               A. SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               Sopimuksen pitäisi sisältää ainoastaan kauppaa ja suoria ulkomaisia investointeja ja niihin liittyviä aloja koskevia määräyksiä, joita sovelletaan osapuolten välillä.

               Sopimuksen pitäisi olla pitkälle tähtäävä, kattava ja täysin Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen ja velvoitteiden mukainen. Neuvottelut pitäisi käydä ja saattaa päätökseen WTO-sopimuksen mukaiset sitoumukset huomioon ottaen.  Sopimuksen pitäisi olla erittäin kunnianhimoinen ja mentävä nykyisiä WTO-sopimuksen mukaisia sitoumuksia pidemmälle.

               Sopimuksessa olisi määrättävä tavara- ja palvelukaupan sekä suorien ulkomaisten investointien asteittaisesta ja vastavuoroisesta vapauttamisesta. Sopimukseen sisältyy kauppaan liittyviä aloja koskevia sääntöjä, joilla edistetään, helpotetaan tai säännellään tällaista kauppaa ja suoria ulkomaisia investointeja. Kaikki sopimuksen mukaiset sitoumukset tehdään siinä tarkoituksessa, että niillä on välitön vaikutus kauppaan, tarvittaessa EU:n yhteisten sääntöjen soveltamisalan puitteissa.

               Sopimukseen pitäisi kuulua velvoitteita aloilla, jotka kuuluvat molempien sopimuksen osapuolien kaikkien toimivaltaisten viranomaisten ja yksiköiden toimivaltaan.

               B.
                     SOPIMUKSEN EHDOTETTU SISÄLTÖ

               Johdanto-osa, yleiset periaatteet

               Johdanto-osassa olisi palautettava mieliin, että kumppanuus Uuden-Seelannin kanssa perustuu niihin yhteisiin periaatteisiin ja arvoihin, jotka on esitetty vuonna 2016 tehdyssä EU:n ja Uuden-Seelannin välisessä suhteita ja yhteistyötä koskevassa kumppanuussopimuksessa. Sopimuksen olisi oltava osa EU:n ja Uuden-Seelannin välisessä suhteita ja yhteistyötä koskevassa kumppanuussopimuksessa kuvattuja kattavaa poliittista suhdetta ja institutionaalisia rakenteita.

               Sopimuksessa olisi kahdenvälisen kaupan ja suorien ulkomaisten investointien vapauttamista silmällä pitäen niin ikään viitattava muun muassa seuraaviin seikkoihin:

               ·EU:n ulkoisten toimien periaatteisiin ja tavoitteisiin;

               ·Osapuolet sitoutuvat kestävään kehitykseen ja siihen, että kansainvälinen kauppa myötävaikuttaa kestävän kehityksen taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja ympäristönäkökohtiin liittyvään puoleen, mihin kuuluvat muun muassa taloudellinen kehitys, köyhyyden vähentäminen, täysi ja tuottava työllisyys ja kelvolliset työolot kaikille sekä ympäristön ja luonnonvarojen suojelu ja säilyttäminen.

               ·Osapuolten sitoutumiseen noudattaa täysimääräisesti WTO-jäsenyydestä johtuvia oikeuksia ja velvoitteita;

               ·Osapuolten sitoutumiseen parantaa kuluttajien hyvinvointia korkeatasoisen kuluttajansuojan ja kuluttajien taloudellisen hyvinvoinnin takaavien politiikkojen avulla;

               ·Oikeuteen säännellä taloudellista toimintaa yleisen edun mukaisesti sellaisten lainmukaisten julkisten tavoitteiden toteuttamiseksi, kuten kansanterveyden suojaaminen ja edistäminen, sosiaalipalvelut, yleinen koulutus, turvallisuus, ympäristö, julkisen moraalin suoja, kuluttajansuoja ja sosiaaliturva, yksityisyydensuoja ja tietosuoja sekä kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja suojelu;

               ·Tavoitteeseen, jonka mukaan sopimuksen olisi luotava uudet taloussuhteiden puitteet osapuolten välille ja ennen kaikkea kaupan ja suorien ulkomaisten investointien kehittämistä varten;

               ·Kummankin osapuolen yhteiseen pyrkimykseen ottaa huomioon ne erityiset haasteet, joita pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yritykset) on kaupan ja suorien ulkomaisten investointien kehityksen edistämisessä;

               ·Osapuolten sitoutumiseen olla yhteydessä kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin eturyhmiin, mukaan luettuina yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt/edustajat.

               Tavoitteet

               Sopimuksessa olisi vahvistettava yhteinen tavoite olennaisilta osin koko tavaroiden ja palveluiden kaupan ja suorien ulkomaisten investointien asteittaisesta ja vastavuoroisesta vapauttamisesta noudattaen täysimääräisesti WTO:n sääntöjä ja erityisesti tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklaa ja palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) V artiklaa.

               Sopimuksessa olisi taattava julkisten hankintojen osalta laajamittainen markkinoille pääsy sekä kauppaan liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet, maantieteelliset merkinnät mukaan luettuina, sekä lujitettava teknisistä ja sääntelykehyksistä käytävää vuoropuhelua ja niitä koskevaa yhteistyötä.

               Sopimuksessa olisi tunnustettava, että kestävä kehitys on osapuolten perimmäinen tavoite, ja sopimuksella pitäisi pyrkiä varmistamaan ympäristö- ja sosiaalialalla tehtyjen kansainvälisten sopimusten ja standardien noudattaminen ja helpottamaan niiden noudattamista tarkoituksena edistää kauppaa. Kestävä kehitys olisi otettava huomioon kauttaaltaan koko sopimuksessa kattaen niin sosiaaliset kuin ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa olisi taattava, että osapuolet eivät edistä kauppaa tai suoria ulkomaisia sijoituksia heikentämällä omaa ympäristö-, työ- tai työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöään tai standardejaan tai löysentämällä keskeisiä työelämän normeja tai lakeja, joilla pyritään suojaamaan ja edistämään kulttuurien moninaisuutta.

               Tavarakauppa

               Tuonti- ja vientitullit ja tullien ulkopuoliset toimenpiteet

               Sopimuksen tavoitteena on varmistaa mahdollisimman laaja kaupan vapauttaminen. Sopimuksen olisi katettava olennaisilta osin koko osapuolten välinen tavarakauppa. Tullit olisi poistettava suurimmasta osasta tullinimikkeitä sopimuksen voimaantulopäivästä. Sopimuksen tavoitteena pitäisi olla tuontitullien ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen poistaminen molemman osapuolen osalta pääsääntöisesti enintään seitsemän vuoden kuluessa. Poikkeuksia olisi myönnettävä mahdollisimman vähän, ja erityismääräysten olisi katettava kaikista herkimmät tuotteet. Esimerkiksi eräille maataloustuotteille olisi harkittava tariffikiintiöitä, pidempiä siirtymäaikoja tai muita järjestelyjä.

               Tullien vähentämisneuvottelut olisi käytävä EU:n neuvottelujen käynnistämispäivänä soveltamien kaikkia koskevien tullien ja Uuden-Seelannin neuvottelujen käynnistämispäivänä soveltamien kaikkia koskevien tullien perusteella.

               Kaikki viennin vientitullit, -verot tai vaikutukseltaan vastaavat toimet olisi kiellettävä eikä uusia saisi ottaa käyttöön.

               Alkuperäsäännöt

               Alkuperäsääntöjen ja hallinnollista yhteistyötä koskevien määräysten olisi oltava yksinkertaisia ja helpotettava kauppaa, ja niissä olisi otettava huomioon etuuskohteluun oikeuttavat alkuperää koskevat EU:n vakiosäännöt sekä EU:n tuottajien edut.

               Petosten torjuntatoimet

               Tehostettua hallinnollista yhteistyötä käsittelevässä sopimuksen lausekkeessa olisi esitettävä ne menettelyt ja asianmukaiset toimenpiteet, joita osapuolet voivat toteuttaa, jos havaitaan yhteistyön puuttumista tulliasioissa, säännönvastaisuuksia tai petoksia.

               Hallinnollisten virheiden käsittely

               Sopimukseen olisi myös sisällytettävä määräyksiä, joiden mukaan osapuolten on yhdessä tarkasteltava mahdollisuutta hyväksyä asianmukaisia toimenpiteitä siinä tapauksessa, että toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet virheitä etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäsääntöjen soveltamisessa.

               Tullimenettelyt ja kaupan helpottaminen

               Sopimukseen pitäisi sisältyä määräyksiä osapuolten välisen kaupan helpottamisesta siten, että samalla varmistetaan tehokas valvonta. Tämän vuoksi sopimukseen pitäisi sisältyä tuontiin, vientiin ja kauttakuljetukseen liittyviä osapuolten sääntöjä, vaatimuksia, muodollisuuksia ja menettelyjä koskevia sitoumuksia. Näissä määräyksissä olisi otettava huomioon parafoitu yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta tulliasioissa EU:n ja Uuden-Seelannin välillä tehty sopimus tai sen myöhemmät muutokset.

               Sopimuksella olisi edistettävä tullin ja muiden kauppaan liittyvien menettelyjen alalla annettujen kansainvälisten sääntöjen ja standardien tehokasta täytäntöönpanoa ja soveltamista, WTO:n määräykset ja WTO:n sopimus kaupan helpottamisesta, Maailman tullijärjestön välineet sekä tarkistettu Kioton yleissopimus mukaan luettuina.

               Sopimukseen pitäisi sisältyä määräyksiä tiettyihin kumpaakin osapuolta kiinnostaviin aloihin liittyvien parhaiden käytänteiden ja kokemusten vaihdosta. Näihin aloihin voivat kuulua esimerkiksi sääntöjen ja menettelyjen modernisointi ja yksinkertaistaminen, standardoidut asiakirjat, tariffiin luokittelu, avoimuus, vastavuoroinen tunnustaminen ja järjestöjen välinen yhteistyö.

               Sopimuksella olisi edistettävä lähentymistä kaupan helpottamisessa käyttäen tarvittaessa hyväksi asiaan liittyviä kansainvälisiä standardeja ja välineitä.

               Sopimuksen olisi edistettävä tulliviranomaisten mahdollisuuksia varmistaa tehokkaasti ja tuloksellisesti teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen kaikkien tullivalvonnassa olevien tavaroiden osalta.

               Sopimuksen kaupan helpottamista koskevissa määräyksissä olisi otettava huomioon pk-yritysten haasteet pyrittäessä takaamaan kaikille talouden toimijoille yhdenvertaiset mahdollisuudet.

               Sopimuksella olisi pyrittävä vahvistamaan pöytäkirja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa. Pöytäkirja kattaisi avunannon tullin petostentorjuntatutkimuksissa (pyynnöstä annettava apu, oma-aloitteinen avunanto ja luottamuksellisuus mukaan luettuina). Vaihtoehtoisesti sopimuksessa voitaisiin viitata yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa tehdyn EU:n ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen pöytäkirjaan.

               Tullien ulkopuoliset kaupanesteet

               Sopimuksessa olisi puututtava kauppaan liittyviin sääntelykysymyksiin ja tullien ulkopuolisiin esteisiin. Näin ollen sopimuksessa olisi kiellettävä kaikki kiellot, rajoitukset tai muut tullien ulkopuoliset kaupan esteet, joita ei voida perustella jäljempänä esitettävillä yleisillä poikkeuksilla ja jotka merkitsisivät sattumanvaraista syrjintää tai kaupan peiteltyä rajoittamista osapuolten välillä. Etusijalle olisi asetettava määräykset ja menettelyt, joilla varmistetaan perusteettomien tullien ulkopuolisten kaupan esteiden poistaminen. Sopimuksessa olisi määrättävä myös asianmukaisista menettelyistä tullien ulkopuolisten esteiden ja muiden tarpeettomien kaupan esteiden estämiseksi. Sopimuksessa olisi puututtava myös paikantamista koskeviin vaatimuksiin

               Tuotekohtaiset tullien ulkopuoliset esteet olisi ratkaistava pyynnön ja tarjouksen pohjalta rinnan tariffimyönnytysten vaihdon kanssa. Ottaen huomioon, että on merkityksellistä edistää sopimuksen tavoitteita ja parantaa markkinoille pääsyä laajemmin kuin laaja-alaisten sääntöjen kautta tapahtuu, sopimukseen tulisi sisältyä alakohtaisia sitoumuksia tullien ulkopuolisten kaupan esteiden alalla.

               Sopimuksessa olisi oltava valtion kaupallisia yrityksiä koskevia määräyksiä, jotta voidaan arvioida niiden mahdollisesti aiheuttamia kilpailun vääristymiä ja kaupan esteitä.

               Tekniset määräykset, standardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt

               Sen lisäksi, että osapuolet vahvistavat kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen määräykset, niiden olisi lisäksi laadittava määräyksiä, joissa hyödynnetään ja täydennetään kyseisiä määräyksiä tavoitteena helpottaa pääsyä toistensa markkinoille.

               Sopimuksen olisi sisällettävä erinäisiä yleisiä periaatteita (kuten suhteellisuusperiaate, perusteettomien rajoitusten kielto, avoimuus, syrjinnän kielto) sekä määräyksiä, joissa hyödynnetään ja täydennetään WTO-sääntöjä.  Tavoitteena olisi oltava muun muassa avoimuuden lisääminen, hyvän sääntelykäytännön edistäminen, asianmukaisten kansainvälisten standardien hyväksyminen, pyrkimys yhteensopiviin ja johdonmukaisiin teknisiin määräyksiin kansainvälisten standardien avulla, testaus- ja varmentamisvaatimusten yksinkertaistaminen esimerkiksi soveltamalla vaatimustenmukaisuuden arviointiin riskilähtöistä lähestymistapaa (myös vaatimustenmukaisuusilmoituksen käyttö aloilla, joilla se on mahdollista ja asianmukaista) sekä määräykset, joilla pyritään saattamaan  testausvaatimukset yhdenmukaisiksi useilla ensisijaisilla aloilla ja joilla edistetään akkreditoinnin käyttöä.

               Sopimuksessa olisi oltava määräyksiä, joilla pyritään parantamaan tuojille ja viejille suunnattavaa tiedottamista.

               Neuvotteluissa olisi käsiteltävä sopimuksen ja nykyisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen välistä suhdetta tarkoituksena tehostaa sopimuksen täytäntöönpanoa ja yhteistyötä.

               Terveys- ja kasvinsuojelutoimet

               Osapuolten olisi hyödynnettävä WTO:n sopimusta terveys- ja kasvinsuojelutoimista sekä täydennettävä sitä helpottaakseen pääsyä toistensa markkinoille siten, että samalla turvataan ihmisten, eläinten ja kasvien terveys. Terveys- ja kasvinsuojelutoimia käsittelevän luvun olisi katettava sellaiset seikat kuten avoimuus, suhteellisuusperiaate, aiheettomat viivästykset, yhdenmukaistaminen, vastaavuuden ja vaihtoehtoisten toimenpiteiden tunnustaminen, alueellistaminen, valvonta-, tarkastus- ja hyväksymismenettelyt, auditoinnit, tuontitarkastukset, kiireelliset toimenpiteet, laitosten hyväksyminen ilman ennakkotarkastusta, EU:n laajuisen lupajärjestelmän soveltamiseen pyrkiminen (yksi ainoa yksikkö), sääntely-yhteistyö,  mikrobilääkeresistenssiä koskeva tehostettu yhteistyö sekä mekanismin luominen terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien erityisten kauppaan liittyvien ongelmien nopeaksi ratkaisemiseksi.

               Neuvotteluissa olisi seurattava neuvoston 20. helmikuuta 1995 antamia neuvotteluohjeita (neuvoston asiakirja nro 4976/95). Neuvotteluissa olisi käsiteltävä sopimuksen ja elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn EU:n ja Uuden-Seelannin sopimuksen välistä suhdetta niin, että säilytetään sopimuksen sisältö ja määrätään tehokkaasta yhteistyöstä.

               Eläinten hyvinvointi

               Sopimuksessa olisi edistettävä eläinten hyvinvointia koskevaa jatkuvaa yhteistyötä ja tietojen vaihtoa tarkoituksena keskustella muun muassa eläinten hyvinvoinnin vastaavuutta koskevista osapuolten välisistä mahdollisista sitoumuksista.

               Suojalausekkeet

               Sopimuksessa olisi oltava suojatoimenpiteitä koskeva lauseke, jonka mukaan kumpi tahansa osapuoli voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä vuoden 1994 GATT-sopimuksen XIX artiklan täytäntöönpanoa koskevan WTO:n sopimuksen tai WTO:n suojalausekesopimuksen mukaisesti. Sopimuksessa olisi niin ikään määrättävä, että tällaisilla suojatoimenpiteillä pitäisi olla mahdollisimman vähän kahdenvälistä kauppaa vääristäviä vaikutuksia.

               Vapauttamissitoumusten maksimoimiseksi ja kaiken tarpeellisen suojan takaamiseksi niin, että herkkien alojen erityisyys otetaan huomioon, sopimukseen pitäisi periaatteessa sisältyä kahdenvälinen suojalauseke, jolla kumpi tahansa osapuoli voi lopettaa etuuskohtelun osittain tai kokonaan, jos jonkin tuotteen tuonti toisesta osapuolesta aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa haittaa sen omalle teollisuudelle.

               Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet

               Sopimuksessa olisi oltava polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskeva lauseke, jonka mukaan kumpi tahansa osapuoli voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä polkumyyntiä ja/tai tasoitustoimenpiteiden alaisia tukia vastaan vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskevan WTO:n sopimuksen tai tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen mukaisesti. Sopimukseen pitäisi lisäksi sisältyä WTO:n tällä alalla antamia sääntöjä pidemmälle meneviä sitoumuksia EU:n sääntöjen ja aiempien sopimusten mukaisesti.

               Sopimuksessa olisi tunnustettava, että niin sanotut vihreän laatikon maksut eivät vääristä kauppaa, eikä niihin siksi pitäisi kohdistaa polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä.

               Palvelukauppa, suorat ulkomaiset investoinnit ja sähköinen kaupankäynti

               GATS-sopimuksen V artiklan mukaisesti sopimuksen olisi katettava huomattavan monta alaa samoin kuin kaikki palvelumuodot. Sopimuksessa ei tulisi määrätä mistään ennakkopoikkeuksista sen soveltamisalasta lukuun ottamatta audiovisuaalialan palvelujen sekä julkista valtaa käytettäessä tarjottujen palvelujen ja suoritettujen toimien poissulkemista. Neuvotteluilla olisi pyrittävä palvelukaupan ja suorien ulkomaisten investointien asteittaiseen ja vastavuoroiseen vapauttamiseen poistamalla markkinoille pääsyn rajoitukset ja kansallinen kohtelu niin, että osapuolet ylittävät WTO-sitoumuksensa ja -tarjouksensa, joita ne tekivät palvelukauppasopimuksesta neuvoteltaessa. Sopimukseen pitäisi sisältyä suoriin ulkomaisiin investointeihin liittyviä suoritevaatimuksia koskevia sääntöjä.

               Sopimuksessa olisi lisäksi oltava sääntelyjärjestelyjä. Siksi neuvotteluiden olisi katettava muun muassa seuraavat seikat:

               ·avoimuutta ja vastavuoroista tunnustamista koskevat määräykset;

               ·kansallista sääntelyä koskevat monialaiset määräykset, kuten lupiin, pätevyysvaatimuksiin ja menettelyihin sovellettavat puolueettomuuden ja menettelyjen asianmukaisuuden takaavat määräykset;

               ·erityisaloja, kuten televiestintäpalveluja, rahoituspalveluja, jakelupalveluja sekä kansainvälisiä meriliikennepalveluja, koskevat määräykset.

               Koska kauppa digitalisoituu yhä enenevässä määrin, neuvottelujen tuloksena olisi oltava sääntöjä, jotka kattavat sähköisen kaupankäynnin ja rajatylittävät tietovirrat, sähköiset luottamus- ja todentamispalvelut sekä ei-toivotun suoramarkkinointiviestinnän, ja niissä olisi puututtava perustelemattomien datan sijaintia koskevien vaatimusten ongelmaan ilman, että neuvotellaan henkilötietosuojaa koskevista EU:n säännöistä tai heikennetään niitä

               Sopimukseen voi sisältyä luonnollisten henkilöiden saapumista ja oleskelua liiketoimintaa varten koskevia menettelyihin liittyviä sitoumuksia osapuolten neljännessä toimitusmuodossa (mode 4) antamien sitoumusten mukaisesti. Sopimuksen ei kuitenkaan pitäisi millään tavalla estää osapuolia soveltamasta maahantuloa ja oleskelua koskevia kansallisia lakejaan, määräyksiään ja vaatimuksiaan edellyttäen, että ne eivät niitä soveltaessaan mitätöi tai heikennä sopimuksesta koituvaa hyötyä. EU:n nykyisiä työehtoja ja työntekijöiden oikeuksia koskevia lakeja, asetuksia ja muita määräyksiä olisi sovellettava edelleen.

               Sopimuksessa olisi vahvistettava oikeus säännellä taloudellista toimintaa yleisen edun mukaisesti sellaisten lainmukaisten julkisten tavoitteiden toteuttamiseksi kuten kansanterveyden suojaaminen ja edistäminen, sosiaalipalvelut, yleinen koulutus, turvallisuus, ympäristö, julkisen moraalin suoja, kuluttajansuoja ja sosiaaliturva, yksityisyydensuoja ja tietosuoja sekä kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja suojelu. EU:n julkisten palvelujen korkea taso olisi säilytettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja etenkin yleistä etua koskevista palveluista tehdyn pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ja ottaen huomioon EU:n muun muassa GATS-sopimuksessa tekemät varaumat tällä alalla.

               Pääoman liikkeet ja maksut

               Sopimuksella olisi pyrittävä poistamaan tämän sopimuksen perusteella vapautettuihin transaktioihin liittyvien juoksevien maksujen ja pääoman liikkeiden rajoitukset, ja siihen pitäisi sisältyä standstill-lauseke. Siihen pitäisi sisältyä suojalausekemääräyksiä ja poikkeusmääräyksiä (esimerkiksi  EU:n talous- ja rahaliittoa sekä maksutasetta koskien), joiden olisi oltava pääoman vapaata liikkuvuutta koskevien SEUT-sopimuksen määräysten mukaisia.

               Teollis- ja tekijänoikeudet

               Sopimuksen olisi perustuttava teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyyn sopimukseen (TRIPS) ja täydennettävä sitä tarkoituksena varmistaa riittävä ja tehokas teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun ja noudattamisen taso.

               Teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevän luvun olisi katettava sellaiset seikat kuten tekijänoikeus ja lähioikeudet, tavaramerkit, mallit, patentit, kasvinjalostajanoikeudet, julkistamattomat tiedot kauppasalaisuudet mukaan luettuina, maantieteelliset merkinnät sekä tehostettu täytäntöönpano.  Sopimuksella pitäisi pyrkiä tehostamaan teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa myös digitaalisessa ympäristössä ja rajoilla (myös viennissä).

               Sopimuksella pitäisi luoda asianmukaisia yhteistyömekanismeja osapuolten välille tukemaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan luvun täytäntöönpanoa samoin kuin henkistä omaisuutta koskevaa säännöllistä vuoropuhelua molempien osapuolten lainsäädännöllistä edistymistä koskevan tiedon vaihtamiseksi sekä täytäntöönpanoa ja kuulemista suhteessa kolmansiin maihin koskevaa tietojen vaihtoa.

               Neuvotteluissa olisi tarkasteltava geenivarantojen, perinteisen tietämyksen ja kansanperinteen kysymyksiä tämän kuitenkaan vaikuttamatta asiaa koskeviin monenkeskisiin neuvotteluihin.

               Maantieteelliset merkinnät

               Sopimuksessa olisi määrättävä suorasta suojasta sopimalla maantieteellisten merkintöjen luettelosta (viinit, väkevät juomat, maataloustuotteet ja elintarvikkeet). Tällaisen suojan tason olisi oltava korkea, ja sen olisi perustuttava TRIPS-sopimuksen 23 artiklaan. Siihen pitäisi sisältyä aikaisempien vilpittömässä mielessä käytössä olleiden tavaramerkkien ottaminen käsiteltäväksi,  niiden tehostettu täytäntöönpano ja samanaikainen esiintyminen, suoja myöhempää geneerisyyttä vastaan ja mahdollisuus lisätä luetteloon uusia maantieteellisiä merkintöjä. Sopimuksessa olisi käsiteltävä yksittäisiä aikaisempia oikeuksia koskevia seikkoja, jotka liittyvät esimerkiksi kasvilajikkeisiin, tavaramerkkeihin, rinnakkais- tai muihin laillisiin aikaisempiin käyttöihin. Lisäksi neuvotteluihin kuuluu järjestelyjä maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi kolmansien maiden markkinoilla.

               Julkiset hankinnat

               WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) sitoumuksiin perustuen sopimuksella olisi pyrittävä saavuttamaan kattava ja nykyistä parempi pääsy julkisten hankintojen markkinoille. Tähän pitäisi sisältyä kattavat ja molempien osapuolien hyväksyttävissä olevat sopimuksen piiriin kuuluvat hankinnat kaikilla hallinnon tasoilla, "kruunun yksiköissä", valtion omistamissa yrityksissä ja erityis- tai yksinoikeudet omaavissa yrityksissä sekä  tavaroiden, palvelujen ja julkisten töiden hankinnat. Tällä tavoin osapuolet tunnustavat vastavuoroisesti hankintaympäristöjensä erityispiirteet ja herkkyydet. Olisi myös harkittava, pitäisikö sopimuksen kattaa sitoumukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen / käyttöoikeuksiin alaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Osapuolet tunnustavat kansallisen kohtelun periaatteen tärkeyden tarkoituksena taata vähintään yhtä suotuisa kohtelu kuin omalle alueelle sijoittuneille toimittajille ja palveluntarjoajille.

               Menettelyihin liittyvien sitoumusten olisi perustuttava WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti laadittuihin sääntöihin, menettelyihin ja vaatimuksiin.  Sitoumuksilla olisi varmistettava etenkin menettelyjen asianmukaisuus (johon kuuluu muun muassa tehokkaat tarkistusmekanismit) sekä sopimuksen piiriin kuuluvien hankintojen avoimuus. Olisi harkittava avoimuutta koskevia määräyksiä, joiden tarkoitus on selventää hankintasääntöjä ja avoinna olevista tarjouskilpailuista tiedottamista yritysten tiedonsaannin helpottamiseksi.

               Kauppa ja kilpailu

               Sopimukseen pitäisi sisältyä kilpailua koskevia määräyksiä, joissa käsitellään kilpailusääntöjä ja niiden täytäntöönpanoa.

               Sopimuksen olisi sisällettävä tukia koskevia määräyksiä. Siinä olisi myös käsiteltävä valtion omistamia yrityksiä, nimettyjä monopoleja sekä yrityksiä, joille on myönnetty erityisoikeuksia tai etuoikeuksia.

               Pienet ja keskisuuret yritykset

               Sopimukseen pitäisi sisältyä erityinen pk-yrityksiä käsittelevä luku. Sopimuksella olisi tuettava pk-yrityksiä kaikkien sopimuksen tarjoamien kauppamahdollisuuksien hyödyntämisessä muun muassa markkinoille pääsyn vaatimuksia koskevien tiedonjakojärjestelyjen ja asianmukaisten institutionaalisten järjestelyjen avulla.

               Kauppa ja kestävä kehitys

               Sopimuksessa pitäisi olla kaupan työvoima- ja ympäristönäkökohtia koskevia määräyksiä sekä kaupan ja suorien ulkomaisten investointien näkökulmasta merkityksellistä kestävää kehitystä koskevia määräyksiä. Siihen pitäisi sisältyä määräyksiä, joilla edistetään kansainvälisellä tasolla sovittujen periaatteiden ja sääntöjen noudattamista ja niiden tehokasta täytäntöönpanoa. Tällaisia ovat muun muassa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeiset työelämän normit ja yleissopimukset sekä muun muassa ilmastonmuutokseen liittyvät monenväliset ympäristösopimukset.

               Sopimuksessa olisi vahvistettava osapuolten oikeus säännellä työvoima- ja ympäristökysymyksissä sisäisten sitoumustensa mukaisesti niiden pyrkiessä korkeatasoiseen suojeluun. Siihen pitäisi sisältyä määräyksiä työvoiman ja ympäristön suojelun tasosta, jota ei saa alittaa kaupan ja suorien ulkomaisten investointien kannustamiseksi. Tähän pitäisi sisältyä sitoumus, jonka mukaan kansallisesta työvoima- tai ympäristönsuojelulainsäädännöstä ei saisi poiketa tai sitä ei saisi jättää panematta täyteen.

               Sopimuksella olisi edistettävä kaupan ja suorien ulkomaisten investointien nykyistä suurempaa myötävaikutusta kestävään kehitykseen. Näin ollen sopimuksella olisi pyrittävä muun muassa helpottamaan ympäristö- ja ilmastoystävällisten tuotteiden ja palvelujen kauppaa, edistettävä vapaaehtoisia kestävyyden takaavia järjestelmiä sekä yritysten yhteiskuntavastuuta ottaen huomioon kansainvälisesti tunnustetut välineet.

               Sopimuksen pitäisi niin ikään sisältää sitoumuksia laillisesti saatujen ja kestävästi hoidettujen luonnonvarojen kaupan edistämiseksi etenkin luonnon monimuotoisuuteen, luonnonvaraiseen eläimistöön, metsätaloustuotteisiin ja kalastukseen liittyen, sekä katettava asiaankuuluvat kansainväliset välineet ja käytännöt. Siinä olisi myös edistettävä vähäpäästöistä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaa kehitystä suosivaa kauppaa.

               Sopimuksessa olisi oltava asianmukaisia määräyksiä edellä mainittujen määräysten tehokkaan täytäntöönpanon ja seuraamisen varmistamiseksi. Siinä olisi määrättävä niin ikään menettelyistä osapuolten välisten riitojen ratkaisemiseksi sekä kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta.

               Energia ja raaka-aineet

               Sopimuksessa pitäisi olla määräyksiä, joissa käsitellään energian ja raaka-aineiden kauppaan ja suoriin ulkomaisiin investointeihin liittyviin näkökohtia. Sopimuksella olisi pyrittävä takaamaan avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja ennustettava liiketoimintaympäristö sekä pyrittävä rajoittamaan kilpailunvastaisia käytäntöjä. Sopimukseen pitäisi myös sisältyä sääntöjä, joilla tuetaan ja edistetään entisestään kauppaa ja suoria ulkomaisia investointeja uusiutuvien energialähteiden alalla. Sopimuksen olisi myös tehostettava yhteistyötä yllä mainituilla aloilla.

               Määräysten avoimuus

               Sopimukseen pitäisi sisältyä määräyksiä

               ·syrjimättömällä tavalla tapahtuvasta julkaisemisesta, soveltamisalaltaan yleisten toimenpide-ehdotusten julkiseksi saattaminen mukaan luettuna, soveltamisalaltaan yleisiin toimenpide-ehdotuksiin kohdistuvat kommentit mahdollistavan kohtuullisen ajan kuluessa.

               ·tiedusteluista ja yhteyspisteistä sekä mekanismeista, joiden avulla voidaan vastata ehdotettuja tai voimassaolevia toimia koskeviin osapuolten tiedusteluihin.

               ·hallinnollisista menettelyistä, jotka perustuvat lakiin, joka takaa, että soveltamisalaltaan yleisiä toimenpiteitä koskeva tieto saatetaan asianomaisten henkilöiden saataville ja että henkilöille, joita menettely koskee, annetaan kohtuullinen mahdollisuus esittää näkemyksiään ennen lopullista hallinnollista toimenpidettä, ja jotka ovat kyseisen lain mukaisia.

               ·asiamukaisista mahdollisuuksista saattaa hallinnollinen toimi uudelleentarkasteltavaksi tai hakea siihen muutosta sopimuksen kattamilla aloilla.

               ·korkeatasoisen säätelyn ja hyvän hallintokäytännön edistämisestä.

               Sääntely-yhteistyö

               Sopimukseen pitäisi sisältyä sääntelyn yhdenmukaisuuteen ja avoimuuteen liittyviä monialaisia kysymyksiä tehokkaiden, kustannustehokkaiden ja paremmin yhteensopivien säännösten kehittämiseksi ja täytäntöön panemiseksi tarkoituksena helpottaa kauppaa. Sopimukseen pitäisi sisältyä määräyksiä tietojenvaihdon edistämisestä, hyvän sääntelykäytännön tehostetusta käytöstä sekä tehostetusta sääntely-yhteistyöstä.

               Tältä osin olisi tarkasteltava mahdollisuutta sisällyttää sopimukseen määräyksiä sääntely-yhteistyöstä tietyillä erityisaloilla, jotka eivät kuulu nykyisten puitteiden piiriin, ja mekanismeja, joilla voidaan poistaa mahdollisia esteitä sääntely-yhteistyön avulla.

               Hallinnolliset ja loppumääräykset

               Sopimuksen ja EU:n ja Uuden-Seelannin välisen suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen välille olisi luotava selkeät oikeudelliset ja institutionaaliset yhteydet. Tämän pitäisi varmistaa ulkoinen johdonmukaisuus erityisesti määräysten olemassaolon, soveltamisen, soveltamisen keskeyttämisen ja purkamisen osalta.

               Sopimuksella olisi perustettava erityinen koordinointielin seuraamaan sopimuksen täytäntöönpanoa. Tarpeen mukaan voidaan perustaa erityisaloilla toimivia komiteoita tai työryhmiä, jotka toimisivat koordinointielimen puitteissa.

               Riitojenratkaisu ja sovittelu

               Sopimukseen pitäisi sisältyä tehokas, sitova ja nopeutettu riitojenratkaisujärjestelmä erityisesti paneelin kokoonpanon ja paneelimenettelyn osalta. Riitojenratkaisujärjestelmän olisi oltava läpinäkyvä, avoin ja innovatiivinen. Siihen pitäisi sisältyä joustavaa ja nopeaa sovittelujärjestelmää koskevia määräyksiä.

               Yleiset poikkeukset

               Sopimukseen tulisi sisältyä sopimuksen asianomaisiin kohtiin sovellettavia yleisiä poikkeuksia, jotka liittyvä muun muassa turvallisuuteen, maksu-taseeseen, toiminnan vakauden valvontaan ja verotukseen.

               Todistusvoimaiset kielet

               Sopimuksen, jonka pitäisi olla yhtä todistusvoimainen kaikilla EU:n virallisilla kielillä, olisi sisällettävä asiaa koskeva kielilauseke.

               Muut asiat

               Sopimuksessa olisi tunnustettava kuluttajansuoja-asioiden tärkeys, ja sen olisi tuettava tehokasta kuluttajansuojaa, myös digitaalisessa ympäristössä.

               Sopimukseen voi sisältyä muita  kauppa- ja taloussuhteeseen liittyviä määräyksiä, jos neuvottelujen kuluessa käy ilmi tämän olevan kummankin osapuolen edun mukaista. Määräykset edellyttävät komission suorittamaa analyysia ja kauppapoliittisen komitean ennakkokuulemista, ja niiden on oltava EU:n perussopimusten mukaisia.

               Waitangi

               Sopimuksessa olisi käsiteltävä Uuden-Seelannin hallituksen Waitangin sopimukseen liittyviä velvoitteita. Tämän määräyksen nojalla tehtyjä toimia ei saa käyttää tavalla, joka johtaisi toisen osapuolen yksityishenkilöiden mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään taikka tavara- ja palvelukaupan tai suorien ulkomaisten investointien peiteltyyn rajoittamiseen.


				|

		52014PC0147

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS hyväksynnän antamisesta komissiolle Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta /* COM/2014/0147 final */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Ehdotus liittyy aikomukseen allekirjoittaa ja
tehdä EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaatiosopimus ja soveltaa sitä
väliaikaisesti, ja sen tarkoitus on antaa komissiolle hyväksyntä
assosiaatiosopimuksen tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom)
puolesta.
Koska Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom)
on myös osapuolena Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Moldovan
tasavallan välisessä assosiaatiosopimuksessa, komissio esittää neuvostolle
erillisen suosituksen siitä, että komissio saisi hyväksynnän sopimuksen
tekemiseen niiltä osin, jotka kuuluvat Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen soveltamisalaan.
Kun Euratom allekirjoittaa ja tekee
kansainvälisiä sopimuksia, sovelletaan poikkeavia menettelyjä. Euratomin
perustamissopimuksen 101 artiklan mukaan tällaiset sopimukset tekee komissio ja
se tarvitsee siihen neuvoston hyväksynnän. Sen vuoksi assosiaatiosopimuksen
allekirjoittamisesta ja tekemisestä EU:n puolesta ja Euratomin puolesta on
annettava erilliset päätökset.
Assosiaatiosopimuksen tekemiseksi Euratomin
puolesta komissio suosittelee, että neuvosto antaa hyväksyntänsä Euratomin
perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti.
EU:n ja Moldovan
tasavallan assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisesta EU:n puolesta ja sen
väliaikaisesta soveltamisesta tehdyssä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi sekä
EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaatiosopimuksen tekemisestä tehdyssä
ehdotuksessa neuvoston päätökseksi mainittujen neuvottelutulosten perusteella
komissio ehdottaa, että neuvosto päättää, että Euroopan unionin ja Euroopan
atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan
assosiaatiosopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta, ja nimeää henkilön
tai henkilöt, jo(i)lla on  valtuudet allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
Komissio voi
allekirjoittaa ja tehdä assosiaatiosopimuksen Euratomin puolesta, jos neuvosto
sen hyväksyy ja siitä on asianmukainen komission päätös.
2.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
Komissio suosittelee, että neuvosto hyväksyy
Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti Euroopan
unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä
Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen tekemisen niiltä osin, jotka
kuuluvat Euratomin toimivaltaan.
Sopimuksen teksti on liitetty tähän
suositukseen.
Oikeusperusta
tämän sopimuksen tekemiselle unionin puolesta on SEUT-sopimuksen 217 artikla
yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan sekä 218 artiklan 8 kohdan toisen
alakohdan kanssa.
Euratomin
kannalta sopimuksen oikeusperusta on Euratomin perustamissopimuksen 101
artikla.
Liitteenä
oleva ehdotus muodostaa yhdessä sopimuksen tekemistä koskevan komission
päätöksen kanssa oikeudellisen välineen assosiaatiosopimuksen tekemiseen
Euratomin puolesta.
Komissio tekee ehdotuksensa Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen
assosiaatiosopimuksen muodossa siksi, että sopimus sai alkunsa ennen Lissabonin
sopimuksen voimaantuloa sovellettujen perussopimuksen määräysten mukaisesti.
Euratomin perustamissopimuksen 102 artiklan
mukaisesti sopimus ei voi tulla Euratomin osalta voimaan ennen kuin
jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle, että sopimusta sovelletaan kunkin
jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle Euroopan
unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä
Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseen Euroopan
atomienergiayhteisön puolesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Neuvosto valtuutti 15 päivänä
kesäkuuta 2009 komission aloittamaan Moldovan tasavallan kanssa neuvottelut
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen[1]
korvaavan uuden sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan
välillä
(2)       Ottaen huomioon osapuolten
läheiset historialliset siteet ja vähitellen tiivistyvät yhteydet sekä niiden
halun lujittaa ja laajentaa suhteitaan kunnianhimoisesti ja innovatiivisesti
Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden
sekä Moldovan tasavallan välistä assosiaatiosopimusta, jäljempänä ’sopimus’,
koskevat neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, ja sopimus
parafoitiin 29. marraskuuta 2013.
(3)       Komissio ehdottaa
neuvostolle, että sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta ja että sitä
olisi sovellettava väliaikaisesti sen 465 artiklan mukaisesti siihen saakka,
kunnes se tehdään lopullisesti myöhemmin.
(4)       Sopimuksen soveltamisalaan,
sen 77 artiklan i alakohtaan, kuuluu Euratomin toimivaltaan kuuluvia asioita.
(5)       Sopimuksen
allekirjoittamiseen ja tekemiseen sovelletaan Euroopan unionin
perustamissopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta erillistä menettelyä.
(6)       Sopimus olisi sen vuoksi
tehtävä myös Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euratomin perustamissopimuksen
soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta.
(7)       Euratomin
perustamissopimuksen 102 artiklan mukaisesti sopimus ei voi tulla Euroopan
atomienergiayhteisön osalta voimaan ennen kuin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet
Euroopan komissiolle, että sopimusta sovelletaan kunkin jäsenvaltion
kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
(8)       Euroopan komissiolle olisi
annettava hyväksyntä sopimuksen tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön
puolesta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Annetaan
Euroopan komissiolle hyväksyntä Euroopan unionin ja Euroopan
atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen
assosiaatiosopimuksen tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.[2] [3]
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 181, 24.6.1998, s. 1.
[2]  Sopimuksen teksti on liitetty Euroopan unionin ja Euroopan
atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden ja Moldovan tasavallan assosiaatiosopimuksen
allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta
soveltamisesta annettuun päätökseen (EUVL...).
[3]               EUVL: Edellä olevaan alaviitteeseen on lisättävä
asiakirjassa mainitun päätöksen julkaisuviite [...]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 243 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Puolassa tehdyn päätöksen 2009/589/EY kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Puolassa tehdyn päätöksen 2009/589/EY kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto teki komission suosituksesta 7 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Puolassa oli liiallinen alijäämä.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  1
                3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Puolalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2012.

               (3)Neuvosto totesi 21 päivänä kesäkuuta 2013, että Puola oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet, ja antoi Puolalle uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2014
                  2
               .

               (4)Neuvosto totesi 10 päivänä joulukuuta 2013 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan nojalla, että Puola ei ollut toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi tuloksellisia toimia liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.
                  3
                Se suositti SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla, että Puola lopettaisi liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään vuonna 2015.
                  4
                Suosituksen mukaan Puolan olisi saavutettava julkisen sektorin alijäämä, joka on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 (ilman eläkejärjestelmän toisesta pilarista tehtyjen varainsiirtojen vaikutusta). Neuvoston suosituksen taustalla olevan makrotalouden ennusteen mukaan tämä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman parannusta, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Suosituksen mukaan Puolan olisi toteutettava tinkimättömästi jo ilmoitetut ja hyväksytyt toimenpiteet sekä täydennettävä niitä uusilla toimenpiteillä, joilla liiallinen alijäämä saadaan korjattua kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015. Puolan oli määrä antaa viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2014 selvitys tämän suosituksen noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

               (5)Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta 2014, ettei liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä enää tarvittu lisätoimia.

               (6)Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  5
                3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan soveltamisen osana tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

               (7)Neuvoston olisi tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos i) alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla
                  6
               ; ja ii) velkasuhde noudattaa velan supistamista koskevan viitearvon ennakoivaa osatekijää.

               (8)Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti olisi otettava huomioon eläkejärjestelmän systeemiset uudistukset, joilla otetaan käyttöön pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä.

               (9)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Puolalta ilmoituksen huhtikuussa 2015, sekä vuoden 2015 lähentymisohjelman ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Vuonna 2014 julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska tämän luvun voidaan katsoa olevan lähellä viitearvoa ja koska Puolan julkisen talouden velka on pitkäaikaisesti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, Puolaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 7 kohdan säännöksiä eläkejärjestelmän systeemisten uudistusten osalta. Vuonna 1999 toteutettu Puolan eläkejärjestelmän systeeminen uudistus on kumottu joulukuussa 2013 annetulla lailla. Kumoamisen seurauksena yksityisiin, täysin rahastoiviin eläkerahastoihin (jotka muodostavat Puolan eläkejärjestelmän toisen pilarin) kertyneistä varoista osa siirrettiin julkiseen sosiaaliturvajärjestelmään (Puolan eläkejärjestelmän ensimmäinen pilari). Lisäksi eläkejärjestelmän toinen pilari ei ole enää yleiskattava siinä mielessä, että siihen osallistuminen ei ole enää pakollista. Vuonna 2013 toteutetun kumoamisen seurauksena siis lakkautettiin vuoden 1999 uudistuksen systeeminen luonne. Heinäkuun 2014 loppuun saakka toiseen pilariin kerättiin kuitenkin edelleen kaikkien jäsenten sosiaaliturvamaksut. Nämä maksut muodostavat vuonna 1999 toteutetun eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen nettokustannukset, jotka on otettava huomioon arvioitaessa liiallisen alijäämän korjaamista. Suorien nettokustannusten kokonaismääräksi ajanjaksolla tammikuusta heinäkuuhun 2014 arvioidaan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä riittää selittämään sen, että julkisen talouden alijäämä ylitti vuonna 2014 perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Puolan hallituksen 30 päivänä huhtikuuta 2015 toimittaman lähentymisohjelman mukaan alijäämä on 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle SEUT-sopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Komission arvion mukaan rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014.

               –Julkinen bruttovelka oli 50,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan julkisen bruttovelan odotetaan vuonna 2015 kasvavan 50,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja 50,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja olevan edelleen alle BKT:hen suhteutetun 60 prosentin viitearvon.

               (10)Puolaan sovelletaan vuodesta 2015 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua viitearvoa. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2015 että vuonna 2016 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan. Kokonaisarvioinnin perusteella Puolan odotetaan noudattavan vaadittua sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015, sillä menojen nettokasvu jää vertailuarvoa pienemmäksi. On kuitenkin olemassa riski, että vaaditusta sopeutuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2016, koska rakenteellinen sopeutus jää vuonna 2016 alle vaaditun arvon, minkä vuoksi kyseisenä vuonna tarvitaan lisätoimia.

               (11)Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan perustamissopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (12)Neuvoston käsityksen mukaan Puolan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2009/589/EY olisi kumottava.

               (13)Neuvosto muistuttaa, että vuonna 1999 toteutetussa eläkejärjestelmän systeemisessä uudistuksessa etuuspohjainen julkinen eläkejärjestelmä korvattiin kolmipilarisella maksuperusteisella järjestelmällä. Uudistuksen päätavoitteena oli parantaa Puolan eläkejärjestelmän kestävyyttä erityisesti ottaen huomioon Puolan erittäin haasteellinen väestökehitys. Systeemisen uudistuksen kumoaminen vuoden 2013 lopussa lisäsi jälleen ensimmäisen, julkisen pilarin merkitystä, sillä toisesta pilarista poiketen ensimmäinen pilari ei ole täysin rahastoiva, vaan nimellisiin eläketileihin perustuva maksuperusteinen järjestelmä. Vaikka vuonna 1999 toteutetun eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen kumoaminen toi lyhyellä aikavälillä menosäästöjä, se ei paranna julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, sillä suuremmista sosiaaliturvamaksuista ja pienemmistä korkomaksuista lyhyellä aikavälillä saatava hyöty kumoutuu, kun julkisesta eläkepilarista on tulevaisuudessa maksettava suurempia eläkemaksuja. Yhteenvetona voidaan todeta, että vuonna 1999 toteutetun eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen kumoaminen aiheuttaa Puolan julkiselle taloudelle jonkin verran riskejä pitkällä aikavälillä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Puolan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2009/589/EY.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Puolan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

                     (3)
                  Neuvoston päätös 2013/758/EU, annettu 10 päivänä joulukuuta 2013, sen toteamisesta, että Puola ei ole toteuttanut 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia.

                     (4)
                  Neuvoston suositus, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, Puolan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

                     (5)
                  EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (6)
                  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Katso:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf