title: Euroopan Järjestelmäriskikomitean Suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin riskitekijöistä Belgian asuinkiinteistösektorilla (EJRK/2019/4)2019/C 366/01

text:
               30.10.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 366/1

      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
      annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,
      keskipitkän aikavälin riskitekijöistä Belgian asuinkiinteistösektorilla
      (EJRK/2019/4)
      (2019/C 366/01)
      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

                  (2)

                  Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

                  (3)

                  Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

                  (4)

                  Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

                  (5)

                  Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

                  (6)

                  Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

                  (7)

                  Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Belgia (6).

                  (8)

                  Vuonna 2016 Belgian asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus oli sekä asuntojen hintojen että kiinnelainojen ripeä kasvu sekä kotitalouksien jo ennestään korkea ja kasvava velkaantuneisuus, mihin liittyi kiinnelainojen velallisten kasvavan joukon mahdollinen haavoittuvuus epäsuotuisille talouden olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle Belgiassa.

                  (9)

                  EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

                  (10)

                  Belgian osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut asuntolainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään edelleen kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Tätä taustaa vasten vuonna 2013 käyttöön otettu viiden prosentin suuruinen riskipainon korotus, jota sovelletaan sisäisten luokitusten menetelmää (IRB) käyttävien luottolaitosten kiinnelainasalkkuihin, on osaltaan lisännyt näiden laitosten häiriönsietokykyä.

                  (11)

                  Vuonna 2018 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique korotti tätä viiden prosentin korotusta riskipainoihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklaa nojalla soveltaen suhteellista riskipainon korotusta, jonka määrä vastaa 33 prosenttia riskipainojen vastuilla painotetusta keskiarvosta, ja jota sovelletaan kunkin luottolaitoksen asuntolainasalkkujen maksukyvyttömyystilassa oleviin vastuisiin.

                  (12)

                  Nykyisin käytössä olevalla riskipainojen korotuksella pyritään lisäämään sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttävien luottolaitosten häiriönsietokykyä sekä hillitsemään uusiin kiinnelainoihin liittyvien riskien kehittymistä. Belgiassa ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytössä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä (esim. Luototusastetta (LTV), velan ja tulojen suhdetta (DTI) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) koskevia rajoituksia), jotka suoraan rajoittaisivat sellaisille kotitalouksille myönnettävien lainojen osuutta, jotka ovat haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

                  (13)

                  Tästä syystä EJRK on todennut, että Belgiassa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja luotonannon ehtoihin keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Belgian nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi.

                  (14)

                  Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että otetaan käyttöön oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla puututaan tilanteeseen, jossa merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

                  (15)

                  Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

                  (16)

                  EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1 JAKSO

         SUOSITUS

         Suositus A – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

      Suositetaan, että Belgian kansalliset viranomaiset, joille on annettu suositusvaltuuksia tai tehtävä soveltaa luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, suosittavat oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai ottavat käyttöön tällaisia toimenpiteitä, jotta voitaisiin estää

                  a)

                  se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

                  b)

                  se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa.

            2 JAKSO

         SOVELTAMINEN

      1.   Määritelmät

      Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

                  a)

                  ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

                  b)

                  ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

                  c)

                  ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

                  d)

                  ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

                  e)

                  ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  f)

                  ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  g)

                  ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

                  h)

                  ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

                  i)

                  ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

                  j)

                  ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä;

                  k)

                  ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8)
                     .

            2.   Soveltamiskriteerit

                  1.

                  Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

                              a)

                              suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A tavoite ja sisältö;

                              b)

                              kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Belgian asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

                              c)

                              suosituksen A noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

                  2.

                  Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään

                              a)

                              tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

                              b)

                              arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI-suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

                              c)

                              yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

            3.   Seurannan aikarajat

      Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.
      Suosituksen A kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty niiden luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Belgiassa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.
      4.   Seuranta ja arviointi

                  1.

                  EJRK:n sihteeristö

                              a)

                              avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

                              b)

                              tarkistaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä jja toimittaa seurantaraportit suosituksen A soveltamisesta EJRK:n hallintoneuvostolle; ensimmäinen raportti on toimitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, toinen raportti 31 päivänä joulukuuta 2021 ja kolmas raportti 31 päivänä joulukuuta 2022.

                  2.

                  EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

               EJRK:n sihteeristön päällikkö,

               EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/6, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

         (7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

         LIITE I

            SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

            Suositus A – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

         Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

                     1.

                     Jotta voitaisiin estää se, että

                                 a)

                                 merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

                                 b)

                                 merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa;

                           Belgian kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai useampaa niistä yhdessä (esim. luototusasteen rajoituksia yhdessä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten ja maturiteettirajoitusten kanssa), jotta varmistettaisiin käytössä olevien keinojen tehokkuus ja vähennettäisiin niiden kiertämisen tai sellaisten ei-toivottujen seurausten syntymisen mahdollisuutta, jotka voisivat heikentää niiden tehokkuutta ja mahdollisesti luoda riskejä muilla alueilla.

                     2.

                     Ennen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Belgian asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi.

                     3.

                     Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Belgiassa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista.


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EJRK/2019/6)2019/C 366/03

text:
               30.10.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 366/14

      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
      annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,
      keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa
      (EJRK/2019/6)
      (2019/C 366/03)
      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
          ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

                  (2)

                  Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

                  (3)

                  Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

                  (4)

                  Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

                  (5)

                  Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

                  (6)

                  Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

                  (7)

                  Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Luxemburg (6).

                  (8)

                  Vuonna 2016 Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla havaitut pääasialliset haavoittuvuustekijät liittyivät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen ripeään kasvuun sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen. Lisäksi kiinnelainojen velallisista merkittävällä osalla velan määrä ja velanhoitokulut olivat korkeat suhteessa tuloihin, mikä teki heidät haavoittuviksi mahdollisille koronnousuille.

                  (9)

                  EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

                  (10)

                  Luxemburgin osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut kiinnelainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi viimeisimmät luotonannon ehtoja koskevat tiedot vahvistavat, että kotitalouksista merkittävä osa on mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

                  (11)

                  Vuodesta 2016 lähtien Luxemburgissa on otettu käyttöön useita pääomaperusteisia toimenpiteitä Comité du Risque Systémiquen (Luxemburgin makrovakausviranomainen) antamien suositusten mukaisesti: i) vuonna 2016 Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luxemburgin finanssisektoria valvova komitea) saattoi voimaan vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Luxemburgissa sijaitseva asuinkiinteistö, sovellettavan 15 prosentin keskimääräisen riskipainon alarajan sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville luottolaitoksille asetuksen (EU) No 575/2013 92 artiklan nojalla; ja ii) vuonna 2018 CSSF korotti vastasyklisen pääomapuskurin tasoa 0 prosentista 0,25 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2020 lukien.

                  (12)

                  Vaikka Luxemburgin kansalliset viranomaiset ovat ehdottaneet oikeudellisesti sitovia, luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan oikeudellisen kehyksen perustamista, nämä toimenpiteet eivät ole vielä käytettävissä Luxemburgissa. Todetut haavoittuvuudet, jotka liittyvät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen kasvuun sekä kotitalouksien lisääntyneeseen velkaantuneisuuteen, edellyttäisivät tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa.

                  (13)

                  Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Luxemburgissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

                  (14)

                  Tästä syystä EJRK on todennut, että Luxemburgissa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan Luxemburgissa havaittuja keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Luxemburgin nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Luxemburgin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

                  (15)

                  Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että Luxemburgin lainsäädäntöön sisällytettäisiin säännökset oikeudellisesti sitovista luotonsaajaperusteisista toimenpiteistä ja että tällaiset toimenpiteet otettaisiin käyttöön niin pian kuin ne ovat kansallisen lain nojalla käytettävissä. Tässä suosituksessa korostetaan myös laajempien poliittisten toimenpiteiden tarvetta, jotta torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä.

                  (16)

                  Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

                  (17)

                  EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1 JAKSO

         SUOSITUKSET

         Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

      Suositetaan, että Luxemburg saattaa voimaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan oikeudellisen kehyksen, joka sisältää vähintään seuraavat oikeudellisesti sitovat toimenpiteet:

                  a.

                  velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sovellettavat rajoitukset;

                  b.

                  velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI) sovellettavat rajoitukset;

                  c.

                  luototusasteeseen (LTV); sovellettavat rajoitukset; ja

                  d.

                  maturiteettirajoitukset.

         Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

                  1.

                  Suositetaan, että ennen suosituksessa A tarkoitetun oikeudellisen kehyksen perustamista Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, soveltavat oikeudellisesti sitomattomia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotta voitaisiin estää

                              a)

                              se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

                              b)

                              se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa.

                  2.

                  Suositetaan, että kun suosituksessa A tarkoitettu oikeudellinen kehys on perustettu, Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, ottavat käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet suosituksen B 1 kohdassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi jatkossa.

         Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

      Suositetaan, että Luxemburg tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Luxemburgissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia, koska ne kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa kiinnelainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat kiinnelainojen määrää liiallisesti.
      2 JAKSO

         SOVELTAMINEN

      1.   Määritelmät

      Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

                  a)

                  ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

                  b)

                  ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

                  c)

                  ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

                  d)

                  ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

                  e)

                  ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

                  f)

                  ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

                  g)

                  ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  h)

                  ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  i)

                  ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

                  j)

                  ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä;

                  k)

                  ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana.

            2.   Soveltamiskriteerit

                  1.

                  Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

                              a)

                              suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö;

                              b)

                              suositus A on pantava täytäntöön ennen suosituksen B 2 kohtaa, jotta voidaan varmistaa suosituksen B 2 kohdan noudattaminen;

                              c)

                              kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

                              d)

                              tehtäessä suositukseen C liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Luxemburgin asuinkiinteistösektorilla;

                              e)

                              suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

                  2.

                  Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään

                              a)

                              tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

                              b)

                              arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

                              c)

                              yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

            3.   Seurannan aikarajat

      Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.
      a)   Suositus A

                  i)

                  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä suosituksen A soveltamista koskeva väliraportti, joka sisältää vähintään selvityksen siitä, suunnitellaanko suosituksen A soveltamista ja mikä elin tai mitkä elimet ovat vastuussa kyseisessä suosituksessa esitettyjen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja soveltamista koskevasta päätöksestä. EJRK voi EJRK voi ilmoittaa suosituksen A kohteelle näkemyksensä väliraportista.

                  ii)

                  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta.

            b)   Suositus B

      Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tai muiden sellaisten käytettävissä olevien toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Luxemburgissa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.
      c)   Suositus C

      Suosituksen C kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportti suosituksen C soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.
      4.   Seuranta ja arviointi

                  1.

                  EJRK:n sihteeristö

                              a)

                              avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

                              b)

                              tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

                                          i)

                                          31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

                                          ii)

                                          31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta; ja

                                          iii)

                                          31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten B ja C soveltamisen osalta.

                  2.

                  EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

               EJRK:n sihteeristön päällikkö,

               EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

         (7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

         LIITE I

            SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

            Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

         Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

                     1.

                     Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevassa Luxemburgin oikeudellisessa kehyksessä olisi varmistettava, että

                                 a)

                                 rajoituksia, joita sovelletaan velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI), samoin kuin maturiteettirajoituksia, sovelletaan kaikentyyppisille luotonsaajille myönnettyihin lainoihin ja kaikentyyppisten luotonantajien toimesta, jotta vältettäisiin rajoitusten kiertäminen;

                                 b)

                                 luototusastetta (LTV) laskettaessa vain kiinteä omaisuus voidaan ottaa huomioon vakuutena;

                                 c)

                                 Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, pystyvät ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet tehokkaalla ja ennalta ehkäisevällä tavalla sekä pystyvät toimimaan tarpeen mukaan joustavasti kyseisten tunnistettuihin haavoittuvuuksiin perustuvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi.

                     2.

                     Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan Luxemburgin oikeudellisen kehyksen tulisi olla voimassa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2021.

            Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

         Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

                     1.

                     Jotta voitaisiin estää se, että

                                 a)

                                 merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

                                 b)

                                 merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa;

                           Luxemburgin kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai useampaa niistä yhdessä (esim. luototusasteen rajoituksia yhdessä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten ja maturiteettirajoitusten kanssa), jotta varmistettaisiin käytössä olevien keinojen tehokkuus ja vähennettäisiin niiden kiertämisen tai sellaisten ei-toivottujen seurausten syntymisen mahdollisuutta, jotka voisivat heikentää niiden tehokkuutta ja mahdollisesti luoda riskejä muilla alueilla.

                     2.

                     Ennen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Luxemburgin asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi.

                     3.

                     Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Luxemburgissa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista.

                     4.

                     Kun suosituksessa A tarkoitettu oikeudellinen kehys on tullut voimaan, Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, voivat päättää säilyttää jo käytössä olevat, oikeudellisesti sitomattomat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet edellyttäen, että on saatu näyttöä siitä, että kyseisillä toimenpiteillä on asianmukaisesti vähennetty tunnistettuja haavoittuvuuksia.

            Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

         Suositukseen C sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, ettei näillä toimenpiteillä laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla.


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EJRK/2019/7)2019/C 366/04

text:
               30.10.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 366/22

      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
      annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,
      keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa
      (EJRK/2019/7)
      (2019/C 366/04)
      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
          ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

                  (2)

                  Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

                  (3)

                  Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista tai rahoituksellisista olosuhteista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

                  (4)

                  Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

                  (5)

                  Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

                  (6)

                  Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

                  (7)

                  Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Alankomaat (6).

                  (8)

                  Vuonna 2016 Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus liittyi kotitalouksien velkaantuneisuuteen, ja kiinnitysvelallisista merkittävällä osalla kokonaisvelan määrä ylitti heidän asuntonsa arvon. Tämä haavoittuvuus ilmeni muun muassa siten, että vaikka uusien lyhennettävien kiinnelainojen osuus kasvoi, olemassa olevista kiinnelainoista merkittävää osaa ei lyhennetty – huolimatta siitä, että vuonna 2016 ei ollut havaittavissa merkkejä yliarvostuksesta ja asuntojen hinnat suurissa kaupungeissa olivat palaamassa finanssikriisiä edeltäneelle tasolle.

                  (9)

                  EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

                  (10)

                  Alankomaiden osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on hieman laskenut ja uusien lyhentämättömien kiinnelainojen osuus on myös jatkanut laskuaan vuodesta 2016. Toisaalta on todettava, että asuntojen hintojen kasvu on vuoden 2016 jälkeen jatkunut, johtaen paikalliseen yliarvostukseen suurissa kaupungeissa. Tätä taustaa vasten uusien kiinnelainojen luototusasteet (LTV) ovat säilyneet korkeina, erityisesti koska luototusasteeseen sovellettava 100 prosentin lakisääteinen rajoitus ei edellytä lisävakuuden toimittamista siinä tapauksessa, että asuntojen hinnat laskevat. Näiden kehityskulkujen rahoitusvakaudelle aiheuttamia haavoittuvuuksia ei ole otettu huomioon Alankomaissa sovellettaessa kiinnelainojen riskipainoja, jotka kuuluvat ETA-alueen alhaisimpiin.

                  (11)

                  Vuoden 2016 jälkeen luototusasteeseen sovellettavien, oikeudellisesti sitovien rajoitusten asteittainen tiukentaminen jatkui, ja se laskettiin 100 prosenttiin vuonna 2018 (106 prosentista vuonna 2012). Vuonna 2018 Alankomaiden hallitus ilmoitti myös, että se pienentäisi kiinnelainasta maksetun koron vähennyskelpoista enimmäisosuutta vuonna 2018 sovelletusta 49,5 prosentista asteittain noin 37 prosenttiin vuonna 2023.

                  (12)

                  Vaikka Alankomaiden makrovakausviranomainen (Financieel Stabiliteitscomité) on suosittanut, että luototusasteen oikeudellisesti sitovaa enimmäismäärää pienennettäisiin 90 prosenttiin, tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta vastuussa oleva Alankomaiden hallitus on päättänyt olla noudattamatta tätä suositusta. Lisäksi on todettava, että makrovakausviranomainen ei ole virallisesti pyytänyt Alankomaiden hallitusta perustelemaan, miksi se ei ole ryhtynyt asiassa toimiin, koska nykyisessä sovellettavassa lainsäädännössä ei ole makrovakausviranomaisen tekemiä suosituksia koskevaa ”toimi tai perustele” -mekanismia, vaan se on ainoastaan selvittänyt kantansa Alankomaiden parlamentille. Jotta voitaisiin kuitenkin puuttua Alankomaissa havaittuihin, asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen ja kiinnelainojen vakuuksiin liittyviin haavoittuvuuksiin, luototusasteeseen sovellettavaa rajaa olisi laskettava. Lisäksi tällä hetkellä ei ole käytettävissä pääomaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä – kuten kiinnelainojen korkeampia riskipainoja – joiden avulla voitaisiin puuttua kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin, jotka liittyvät olemassa olevien kiinnelainojen vakuuksiin ja kotitalouksien velkaantuneisuudesta johtuviin mahdollisiin seurannaisvaikutuksiin.

                  (13)

                  Vaikka kiinnelainoja koskevaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen liittyy tärkeitä riskejä pienentäviä ominaisuuksia, kuten oletukset mahdollisesta korkojen noususta, tietyt tekijät Alankomaiden nykyisissä menetelmissä, joita sovelletaan velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten mitoitukseen, vähentävät toimenpiteen tehokkuutta ja saattavat lisätä sen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia rahoituksen ja talouden suhdannekierroissa. Vaikka tiettyjä sopeutuksia (kuten laskettujen suhdelukujen neljän vuoden keskiarvojen käyttöä mitoituksen perustana) on tehty menetelmän suhdanteita myötäileviin tekijöihin puuttumiseksi, tiettyjä tekijöitä on edelleen olemassa.

                  (14)

                  Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Alankomaissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, joka on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

                  (15)

                  Tästä syystä EJRK on todennut, että Alankomaissa käytössä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Alankomaiden nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä.

                  (16)

                  Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Alankomaiden reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

                  (17)

                  Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että a) Alankomaiden lainsäädäntöön sisällytetään ”toimi tai perustele” -mekanismi, jota sovelletaan makrovakausviranomaisen antamiin, oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskeviin suosituksiin; b) tiukennetaan olemassa olevaa, oikeudellisesti sitovaa luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta; c) muutetaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavan enimmäismäärän määrittämistä koskevaa menetelmää; ja d) otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan pankkisektorin häiriönsietokyky suhteessa Alankomaissa havaittuihin keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksiin. Tässä suosituksessa korostetaan myös tarvetta laajemmille poliittisille toimenpiteille, joiden avulla torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä.

                  (18)

                  Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

                  (19)

                  EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1 JAKSO

         SUOSITUKSET

         Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

      Suositetaan, että Alankomaat varmistaa, että makrovakausviranomaisen suositusvaltuuksia täydennetään kaikkien sovellettavien, oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisen toimenpiteiden osalta ”toimi tai perustele” -mekanismilla tai, jos tämä ei ole mahdollista Alankomaiden lainsäädännön mukaan, vaihtoehtoisesti tilivelvollisuutta koskevalla mekanismilla, jotta luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltamisesta vastuussa olevan viranomaisen näkemykset voidaan saattaa yleiseen tietoon sen jälkeen, kun Alankomaiden makrovakausviranomainen on antanut suosituksensa.

         Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentaminen ja niiden mitoitusta koskeva lähestymistapa

                  1.

                  Suositetaan, että Alankomaat alentaa oikeudellisesti sitovaa, luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta, ja varmistaa tällä tavoin, että uusien kiinnelainojen vakuudet ovat riittäviä kattamaan luottotappiot, jotka vastaavat mahdollista asuntojen hintojen laskua kielteisten taloudellisten tai rahoituksellisten olosuhteiden vallitessa.

                  2.

                  Suositetaan, että Alankomaat muuttaa velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavien rajoitusten määrittämisessä käytettyä menetelmää siten, ettei toimenpide lisäisi talouden ja rahoituksen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia.

         Suositus C – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

      Suositetaan, että Alankomaiden makrovakausviranomaiset, nimetty viranomainen tai toimivaltainen viranomainen, tapauksen mukaan, varmistavat ottamalla käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, Alankomaissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten häiriönsietokyvyn sellaisen asuinkiinteistöihin liittyvän järjestelmäriskin varalta, josta saattaisi seurata välittömiä ja välillisiä luottotappioita kiinnelainojen vuoksi tai asuntolainoja ottaneiden kotitalouksien kulutuksen pienentymisen seurauksena.

         Suositus D – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

      Suositetaan, että Alankomaat tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Alankomaissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia ja jotka kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa kiinnelainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat kiinnelainojen määrää liiallisesti.
      2 JAKSO

         SOVELTAMINEN

      1.   Määritelmät

      Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

                  a)

                  ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

                  b)

                  ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

                  c)

                  ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

                  d)

                  ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

                  e)

                  ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

                  f)

                  ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

                  g)

                  ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  h)

                  ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

                  i)

                  ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

            2.   Soveltamiskriteerit

                  1.

                  Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

                              a)

                              suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A, suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D tavoite ja sisältö;

                              b)

                              kun alennetaan nykyistä luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta suosituksen B mukaisesti, tämän toimenpiteen mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

                              c)

                              kun otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen C mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

                              d)

                              tehtäessä suosituksessa D tarkoitettuja poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla;

                              e)

                              suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

                  2.

                  Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään

                              a)

                              tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

                              b)

                              arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen sekä uusien ja nykyisten kiinnelainojen vakuuksiin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-suhteen mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

                              c)

                              yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

            3.   Seurannan aikarajat

      Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

                  a)

                     Suositus A

                  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta.

                  b)

                     Suositus B

                  Suosituksen B 1 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin toimenpiteistä, joita se on toteuttanut luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.
                  Suosituksen B 2 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä raportti suosituksen B 2 kohdan soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

                  c)

                     Suositus C

                  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

                  d)

                     Suositus D

                  Suosituksen D kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportti suosituksen C soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

            4.   Seuranta ja arviointi

                  1.

                  EJRK:n sihteeristö

                              a)

                              avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

                              b)

                              tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

                                          i)

                                          31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B 1 kohdan ja suosituksen C soveltamisen osalta;

                                          ii)

                                          31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen A, suosituksen B 1 ja 2 kohdan sekä suosituksen C soveltamisen osalta;

                                          iii)

                                          31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suosituksen B 1 kohdan, suosituksen C ja suosituksen D soveltamisen osalta.

                  2.

                  EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

               EJRK:n sihteeristön päällikkö

               EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

         (7)  Ks. “Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

         LIITE I

            SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

            Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentaminen ja niiden mitoitusta koskeva lähestymistapa

         Suosituksen B 1 kohtaan sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Ennen kuin alennetaan nykyistä luototusasteeseen sovellettavia raja-arvoja, pitäisi arvioida Alankomaiden asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi.
         Suosituksen B 2 kohtaan sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Alankomaiden tulisi arvioida mitoituksessa käytettävän menetelmän eri tekijöiden suhdanteita myötäileviä vaikutuksia, kun se arvioi velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavan raja-arvon mitoitusta.

            Suositus C – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

         Suositukseen C sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

                     1.

                     Ennen kuin otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, pitäisi arvioida Alankomaiden asemaa talous- ja rahoitussykleissä, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianmukaista.

                     2.

                     Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Alankomaissa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen pääomaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista.

            Suositus D – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

         Suositukseen D sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, että näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla.