               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.11.2016
            COM(2016) 726 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            euroalueen talouspolitiikasta

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               euroalueen talouspolitiikasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroalueen talouden elpyminen jatkuu, mutta on edelleen haurasta. Viime vuosina on kuitenkin edistytty huomattavasti: vuodesta 2015 euroalueen reaalinen BKT on elpynyt kriisiä edeltäneelle tasolle, ja työttömyys on laskenut alimmalle tasolleen vuosien 2010–2011 jälkeen. Kokonaiskysyntä on kuitenkin vaimeaa, ja inflaatiovauhti alittaa reilusti tavoitteen, vaikka Euroopan keskuspankki on harjoittanut erittäin elvyttävää rahapolitiikkaa. Kasvua haittaavat kriisin jälkivaikutukset, kuten sitkeät makrotalouden epätasapainot ja suuri velkaantuneisuus talouden kaikilla sektoreilla. Nämä tekijät edellyttävät velkaantuneisuuden purkamista ja vähentävät kulutusta ja investointeja varten käytettävissä olevia resursseja. Lisäksi euroalueen talouden kasvupotentiaali on ollut pitkän aikaa laskusuunnassa, ja kriisi on entisestään vahvistanut tätä suuntausta. Vaikka tilanteen paranemisesta on merkkejä, jatkuva investointivaje ja korkea työttömyysaste uhkaavat entisestään heikentää kasvunäkymiä. Euroalueen talouden tasapainottaminen on jatkunut epäsymmetrisesti. Ainoastaan nettovelalliset maat korjaavat epätasapainojaan, mikä on johtamassa vaihtotaseen ylijäämän kasvuun. Euroalueen jäsenvaltioita kehotetaan osana G20-ryhmässä tehtyä globaalia sopimusta käyttämään kaikkia raha-, finanssi- ja rakennepoliittisia välineitä erikseen ja yhdessä, jotta saadaan aikaan vahvaa, kestävää, tasapainoista ja osallistavaa kasvua.

               (2)Kunnianhimoisilla rakenneuudistuksilla olisi edistettävä moitteetonta ja tehokasta henkilö- ja pääomaresurssien uudelleenkohdentamista sekä autettava vastaamaan haasteisiin, jotka liittyvät käynnissä oleviin teknisiin ja rakenteellisiin muutoksiin. Tarvitaan uudistuksia, joilla luodaan yritystoiminnalle suotuisa ympäristö, viimeistellään sisämarkkinat ja poistetaan investointien esteet. Kyseiset toimet ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä parantamaan tuottavuutta ja työllisyyttä, edistämään lähentymistä sekä lisäämään euroalueen talouden kasvupotentiaalia ja sopeutumiskykyä. Toteuttamalla rakenneuudistukset luodaan tehokkaat markkinat, joilla on nopeasti reagoivat hintamekanismit. Näin tuetaan rahapolitiikkaa helpottamalla sen välittymistä reaalitalouteen. Uudistuksista, joilla poistetaan investointien pullonkauloja ja tuetaan investointeja, voidaan saada kaksinkertainen hyöty, kun niillä vauhditetaan taloudellista toimintaa lyhyellä aikavälillä ja luodaan kapasiteettia pitkän aikavälin kasvulle. Tuottavuutta parantavat uudistukset ovat erityisen tärkeitä niille jäsenvaltioille, joilla on sekä suuri velkaantumisen vähentämistarve että huomattava ulkomaanvelka, koska talouskasvun kiihtyminen auttaa vähentämään velan määrää suhteessa bruttokansantuotteeseen. Hintakilpailukyvyn ja reaalisen kilpailukyvyn parantaminen edistäisi myös osaltaan kyseisten maiden ulkoisen tasapainon palauttamista. Jäsenvaltiot, joilla on suuri vaihtotaseen ylijäämä, voivat edistää euroalueen talouden tasapainottamista toteuttamalla rakenneuudistuksia ja muita toimenpiteitä, jotka helpottavat ylimääräisten säästöjen ohjaamista kotimaiseen kysyntään, erityisesti investointeja lisäämällä. Nykyinen alhainen korkotaso tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia tässä suhteessa erityisesti maissa, joilla on paljon finanssipoliittista liikkumavaraa.

               (3)Rakenneuudistusten, mukaan lukien maakohtaisiin suosituksiin sisältyvät sekä talous- ja rahaliiton viimeistelyn edellyttämät uudistukset, toteutuksen paremmalla koordinoinnilla voidaan tuottaa myönteisiä heijastusvaikutuksia kaikissa jäsenvaltioissa ja lisätä uudistusten myönteisiä lyhyen aikavälin vaikutuksia. Euroryhmässä käydyt temaattiset keskustelut ovat osoittautuneet hyödyllisiksi, kun pyritään yhteisymmärrykseen uudistusten painopisteistä euroalueella, jaetaan parhaita käytänteitä sekä edistetään uudistuksen toteuttamista ja rakenteellista lähentymistä. Euroryhmän olisi jatkettava näitä keskusteluja mahdollisuuksien mukaan nykyistä tiiviimmin, ja hyödynnettävä sovittuja yhteisiä periaatteita ja vertailuanalyysia (benchmarking). Kansalliset tuottavuuskomiteat, jotka perustetaan 20. syyskuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen
                  3
                mukaisesti, voivat myös osallistua kansallisella tasolla keskusteluun ja jäsenvaltioissa tarvittavien, euroalueen talouteen liittyvien rakenneuudistusten suunnitteluun.

               (4)Yhteisiin sääntöihin perustuvien kansallisten finanssipolitiikkojen tiivis koordinointi on välttämätöntä, jotta saadaan aikaan asianmukainen finanssipolitiikan kokonaisviritys ja moitteettomasti toimiva rahaliitto. Yhteisillä finanssipoliittisilla säännöillä tähdätään velan kestävän tason saavuttamiseen kansallisella tasolla samalla kun jätetään liikkumavaraa makrotalouden vakauttamiseen. Euroalueen finanssipolitiikan kansallisessa ja kokonaisvirityksessä on tästä syystä tasapainotettava sekä kansallisella että euroalueen tasolla kaksi tavoitetta eli kansallisen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen ja makrotalouden vakauttaminen lyhyellä aikavälillä. Nykytilanteessa vallitsee suuri epävarmuus elpymisen vahvuudesta ja taloudessa olevan käyttämättömän kapasiteetin määrästä. Koska taloutta on elvytetty huomattavasti rahapolitiikalla, finanssipolitiikalla olisi euroalueen tasolla täydennettävä rahapolitiikkaa kysynnän ja erityisesti investointien tukemisessa sekä pyrittäessä eroon hitaasta inflaatiovauhdista. Finanssipolitiikan vaikutukset, mukaan lukien heijastusvaikutukset eri maihin, tehostuvat alhaisten korkojen ympäristössä. Tämän vuoksi on perusteltua suosittaa positiivisempaa finanssipolitiikan viritystä koko euroalueelle. Vuoden 2017 osalta
                  komissio katsoo, että näissä olosuhteissa sopiva finanssipoliittisen elvytys olisi koko euroalueen tasolla enimmillään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  4
               . Tämä on varovainen ja käytännönläheinen tavoite, joka sijoittuu mahdollisten tavoitteiden alarajan (0,3 prosenttia) ja ylärajan (0,8 prosenttia) väliin. Tarkoitus on löytää tasapaino makrotalouden vakauttamiseen ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvien seikkojen välille. Samaan aikaan julkinen velka on yhä korkealla tasolla, ja julkinen talous on saatava keskipitkällä aikavälillä kestävälle pohjalle useissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi on tarpeen varmistaa julkisen talouden sopeutustoimien asianmukainen eriyttäminen jäsenvaltioittain ottaen samalla huomioon julkisen talouden liikkumavara ja heijastusvaikutukset muihin euroalueen valtioihin. Jäsenvaltioiden, jotka ylittävät selvästi julkisen talouden tavoitteensa, pitäisi käyttää liikkumavaraansa kotimaisen kysynnän ja korkealaatuisten investointien tukemiseen, mukaan lukien rajat ylittävät investoinnit Euroopan investointiohjelman yhteydessä. Esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahastolle (ESIR) myönnetyt takaukset ovat erityisen tuloksellinen tapa maksimoida niiden jäsenvaltioiden toimien vaikutukset reaalitalouteen ja elpymiseen euroalueella, joiden julkisessa taloudessa on liikkumavaraa. Jäsenvaltioiden, joiden on jatkettava julkisen talouden sopeuttamista vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion puitteissa, pitäisi varmistaa, että ne tulevana vuonna pitkälti täyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota, on varmistettava liiallisen alijäämänsä oikea-aikainen korjaaminen muun muassa luomalla finanssipoliittiset puskurit odottamattomien olosuhteiden varalle. Rakenneuudistuksilla, erityisesti niillä, jotka lisäävät tuottavuutta, voitaisiin tukea kasvua ja parantaa julkisen talouden kestävyyttä. Lisäksi kansallisten talousarvioiden tulo- ja menopuolen koostumuksen ja hallinnoinnin määrätietoinen parantaminen siirtämällä resursseja aineellisiin ja aineettomiin investointeihin lisäisi lyhyellä aikavälillä talousarvioiden vaikutusta kysyntään ja pitkällä aikavälillä tuottavuutta. Toimivat kansalliset julkisen talouden kehykset ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä jäsenvaltioiden politiikan uskottavuutta ja auttaa löytämään tasapaino makrotalouden lyhyen aikavälin vakauttamisen, julkisen velan kestävyyden ja pitkän aikavälin kasvun välillä.

               (5)Työmarkkinoiden asteittainen elpyminen jatkuu euroalueella, ja työttömyys vähenee tasaisesti. Sen sijaan nuorisotyöttömyys- ja pitkäaikaistyöttömyysaste on korkea, ja köyhyys on vakiintunut korkealle tasolle useissa jäsenvaltioissa. Työmarkkinoiden joustavuutta ja sopeutumiskykyä lisäävissä uudistuksissa on edistytty jonkin verran, mutta euroalueella on edelleen merkittäviä eroja, jotka muodostavat haasteen sen kitkattomalle toiminnalle. Huolellisesti suunnitellut, oikeudenmukaiset ja osallistavat työmarkkinat sekä sosiaaliturva-, vero- ja etuusjärjestelmät ovat välttämättömiä, jotta työvoimaa voidaan jatkuvasti kohdentaa kitkattomasti tuottavampaan toimintaan. Näin tuetaan niiden henkilöiden (uudelleen)työllistymistä, jotka siirtyvät työpaikasta toiseen tai jotka ovat syrjäytyneet työmarkkinoilta, vähennetään segmentoitumista ja edistetään sosiaalista oikeudenmukaisuutta, myös mahdollisuuksia saada laadukkaita työpaikkoja. Tämä johtaa myös tuloksellisempaan automaattiseen vakautukseen ja talouden ja työllisyyden nopeampaan kasvuun, mikä on tärkeää pyrittäessä vastaamaan sosiaalisiin haasteisiin euroalueella. Tarpeellisia uudistuksia ovat: i) työllisyysturvalainsäädännön muutokset, joilla pyritään luotettaviin sopimusjärjestelyihin, jotka tarjoavat joustavuutta ja turvaa sekä työntekijöille että työnantajille, edistävät työmarkkinasiirtymiä, estävät eriarvoisten työmarkkinoiden syntymisen ja mahdollistavat tarvittaessa työvoimakustannusten sopeuttamisen; tällä alalla uudistuspyrkimykset ovat olleet erityisen voimakkaita viime vuosina;
                  ii) osaamisen kehittäminen parantamalla koulutusjärjestelmien ja kattavien elinikäisen oppimisen strategioiden tuloksia ja tehokkuutta keskittyen työmarkkinoiden tarpeisiin; iii) tuloksellinen aktiivinen työmarkkinapolitiikka, jolla autetaan työttömiä, mukaan lukien pitkäaikaistyöttömät, palaamaan työmarkkinoille ja lisätään työmarkkinoille osallistumista; ja iv) nykyaikaiset ja riittäväntasoiset sosiaaliturvajärjestelmät, joilla tuetaan apua tarvitsevia, kuten työttömiä ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneitä, ja tarjotaan kannustimia osallistua työmarkkinoille. Työmarkkinoiden tuloksia voidaan parantaa myös siirtämällä verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta, erityisesti pienituloisten osalta, ja varmistamalla verojärjestelmien oikeudenmukaisuus. Tällaiset uudistukset toteuttaneet euroalueen jäsenvaltiot selviytyvät paremmin talouden häiriöistä ja niillä on parempi työllisyystilanne ja sosiaalinen tuloskunto.

               (6)Pankkiunionin perustaminen on saavutetusta edistymisestä huolimatta edelleen kesken. Yhteisen talletussuojajärjestelmän ja kriisinratkaisurahastoa tukevan varautumisjärjestelyn puuttuminen haittaavat pankkiunionin pyrkimyksiä poistaa pankkien ja valtioiden välinen yhteys. Vaikka euroalueen pankkisektorin häiriönsietokyky on kokonaisuudessaan kasvanut kriisin jälkeen, pankkeihin kohdistuvia paineita ovat kasvattaneet useat syyt, kuten järjestämättömien luottojen suuri määrä sekä tehottomat liiketoimintamallit ja ylikapasiteetti joissakin jäsenvaltioissa. Tämä kaikki johtaa heikkoon kannattavuuteen ja uhkaa pankkien elinkelpoisuutta. Tällainen paine vähentää pankkien kykyä tarjota luottoja talouden toimijoille. Riskit ulottuvat myös reaalitalouteen, ja joissakin jäsenvaltioissa julkista ja finanssialan ulkopuolista yksityistä velkaa on edelleen paljon. Yksityissektorilla tarvitaan jatkuvaa, hallittua velkavivun purkamista kartoittamalla elinkelpoiset velat, hoitamalla niihin liittyvät maksut ja tarvittaessa järjestelemällä ne uudelleen sekä likvidoimalla kestämättömällä tasolla oleva velkakanta, jotta pääomaa voidaan uudelleenkohdentaa nopeammin ja tehokkaammin. Tässä yhteydessä on löydettävä ratkaisu suurena pysyneeseen järjestämättömien luottojen määrään ja noudatettava yrityksiin ja kotitalouksiin sovellettavien maksukyvyttömyyskehysten suunnittelussa yhteisiä periaatteita muun muassa kehittämällä maksukyvyttömyysmenettelyjä ja tuomioistuimen ulkopuolista riidanratkaisua. Nämä ovat keskeisiä tekijöitä onnistuneessa ja kasvua edistävässä velkavivun purkamisprosessissa.

               (7)Viimeksi kuluneen vuoden aikana on edistytty jonkin verran viiden EU-johtajan laatimassa talous- ja rahaliiton viimeistelyä koskevassa kertomuksessa esitettyjen aloitteiden osalta muun muassa kasvattamalla euroalueen roolia talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, antamalla suositus kansallisten tuottavuuskomiteoiden perustamisesta sekä perustamalla komissioon Euroopan finanssipoliittinen komitea. Myös finanssipoliittisten sääntöjen yksinkertaistamiseen ja niiden läpinäkyvyyden parantamiseen liittyvä työ on käynnissä. Toisaalta ei ole saavutettu yhteisymmärrystä muista talous- ja rahaliiton kannalta keskeisen tärkeistä aloitteista, joihin kuuluu muun muassa komission marraskuussa 2015 ehdottama eurooppalainen talletussuojajärjestelmä. Lisäksi viiden EU-johtajan kertomuksen perusteella edessä on laajempia haasteita. Komissio on ilmoittanut aikovansa antaa maaliskuussa 2017 Euroopan tulevaisuudesta valkoisen kirjan, jossa käsitellään myös talous- ja rahaliiton tulevaisuutta. Tulevista toimista sopiminen edellyttää kaikilta euroalueen jäsenvaltioilta ja EU:n toimielimiltä yhteistä sitoutumista ja päämäärää. Mukaan on saatava myös euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot, koska vahva talous- ja rahaliitto antaa mahdollisuuden vastata koko unioniin kohdistuviin haasteisiin vahvemmin, ja sillä on myönteinen vaikutus myös euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin,

               SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toimivat jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2017–2018 seuraavasti:

               1.Harjoitetaan politiikkaa, jolla tuetaan kasvua lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä parannetaan talouden sopeutumiskykyä, tasapainottamista ja lähentymistä. Asetetaan etusijalle uudistukset, jotka lisäävät tuottavuutta, parantavat institutionaalista ja liiketoimintaympäristöä, poistavat investointeja haittaavia pullonkauloja ja tukevat työpaikkojen luomista. Jäsenvaltioiden, joilla on vaihtotaseen alijäämä tai paljon ulkomaanvelkaa, olisi lisättävä tuottavuutta ja hillittävä samalla yksikkötyökustannusten kasvua. Jäsenvaltioiden, joilla on suuri vaihtotaseen ylijäämä, olisi nopeutettava toimenpiteitä, jotka auttavat vahvistamaan kotimaista kysyntää ja erityisesti investointeja.

               2.Toteutetaan positiivinen finanssipolitiikan kokonaisviritys, joka lisää politiikkayhdistelmän tasapainoa.
                  Näin voitaisiin tukea uudistuksia ja vahvistaa elpymistä kasvattamalla julkista taloutta enintään 0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Toteutetaan kansallisia toimia, joilla turvataan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen, ja samalla vakautetaan makrotaloutta lyhyellä aikavälillä euroalueella käyttäen hyväksi kaikkea olemassa olevaa liikkumavaraa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Eriytetään yksittäisten jäsenvaltioiden julkisen talouden sopeutustoimia ottamalla paremmin huomioon niiden tilanne suhteessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksiin, euroalueen kokonaistilanne sekä euroalueen maiden väliset heijastusvaikutukset: i) niiden jäsenvaltioiden, jotka ylittävät julkisen talouden tavoitteensa, olisi käytettävä liikkumavaraansa kotimaisen kysynnän ja korkealaatuisten investointien tukemiseen, mukaan lukien rajat ylittävät investoinnit, osana Euroopan investointiohjelmaa; ii) jäsenvaltioiden, joiden on jatkettava julkisen talouden sopeuttamista vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion puitteissa, olisi varmistettava, että ne täyttävät pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset; iii) jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan korjaavaa osiota, olisi varmistettava liiallisen alijäämänsä oikea-aikainen korjaaminen muun muassa luomalla finanssipoliittiset puskurit odottamattomien olosuhteiden varalle. Parannetaan julkisen talouden rakennetta luomalla enemmän mahdollisuuksia aineellisille ja aineettomille investoinneille ja varmistetaan kansallisten finanssipolitiikan kehysten tuloksellinen toiminta.

               3.Toteutetaan uudistuksia, joilla edistetään työpaikkojen luomista, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja lähentymistä työmarkkinaosapuolten tuloksellisen vuoropuhelun tukemana. Uudistuksissa olisi yhdistettävä i) luotettavat sopimusjärjestelyt, jotka tarjoavat joustavuutta ja turvaa sekä työntekijöille että työnantajille; ii) korkealaatuiset, tehokkaat koulutusjärjestelmät ja työmarkkinoiden tarpeisiin keskittyvät kattavat elinikäisen oppimisen strategiat; iii) tuloksellinen aktiivinen työmarkkinapolitiikka, jolla tuetaan työmarkkinoille osallistumista; iv) nykyaikaiset, riittäväntasoiset sosiaaliturvajärjestelmät, joilla tuetaan apua tarvitsevia ja tarjotaan kannustimia osallistua työmarkkinoille. Verotuksen painopistettä olisi siirrettävä pois työn verottamisesta, erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden osalta ja niissä jäsenvaltioissa, joissa kustannuskilpailukyky on jäänyt jälkeen euroalueen keskiarvosta. Jäsenvaltioissa, joiden julkisessa taloudessa ei ole liikkumavaraa, tämä olisi tehtävä julkisen talouden kannalta neutraalisti.

               4.Sovitaan komission marraskuussa 2015 antamaan ehdotukseen perustuvasta eurooppalaisesta talletussuojajärjestelmästä ja aloitetaan kriisinratkaisurahastoa tukevaa varautumisjärjestelyä koskeva työ, jotta järjestely saadaan käyttöön ennen rahaston siirtymäkauden päättymistä. Laaditaan ja toteutetaan toimiva euroalueen laajuinen strategia, jotta voidaan puuttua pankkialan elinkelpoisuutta uhkaaviin riskeihin, joita ovat muun muassa järjestämättömien lainojen suuri määrä, tehottomat liiketoimintamallit ja ylikapasiteetti. Niissä jäsenvaltioissa, joissa yksityissektorilla on paljon velkaa, olisi edistettävä velkaantumisen hallittua vähentämistä.

               5. Nopeutetaan talous- ja rahaliiton viimeistelyyn tähtääviä aloitteita avoimesti ja läpinäkyvästi ja noudattaen täysin EU:n sisämarkkinoiden periaatteita. Toteutetaan jäljellä olevat viiden puheenjohtajan laatiman rahaliiton viimeistelyä koskevan kertomuksen mukaiset ensimmäisen vaiheen toimet.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  EUVL C 349, 24.9.2016, s. 1.

                     (4)
                  Ks. COM(2016) 727 final, 16.11.2016.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 327 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Viron vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Viron vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta
                  sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Viro kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  6
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Viro kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Viron olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Viroa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Viron edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Viroa koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  8
                Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Viron makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (3)Viro toimitti vuoden 2016 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016 ja vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa 10 päivänä maaliskuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  9

               (5)Viroon sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassaan, että vuosina 2016–2018 julkisen talouden alijäämä on noin 0,5 prosenttia, ja myöhempinä vuosina rahoitusasema tasapainottuu. Rakenteellisesti Viron julkinen talous pysyy koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema. Vakausohjelman mukaan julkisen velan odotetaan pysyvän noin 10 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja supistuvan sen jälkeen noin 9 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuonna 2016, mutta optimistinen vuonna 2017. Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän 0,6 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2015 tasapainossa olevaan rahoitusasemaan vuonna 2016 ja edelleen hienoiseen 0,2 prosentin alijäämään vuonna 2017. Tämän kehityksen voidaan katsoa olevan lähellä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Mahdollisia muita poikkeamia arvioidaan suhteessa vaatimukseen pitää rakenteellinen rahoitusasema julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Viron odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Viro on edistynyt merkittävästi työmarkkinoille osallistumisen lisäämisessä ja toteuttanut muun muassa työkykyä koskevan uudistuksen. Tämä tammikuussa 2016 voimaan tullut uudistus pannaan täysimääräisesti täytäntöön tammikuussa 2017. Se lisää yleisesti työvoiman tarjontaa. Pitkään työmarkkinoilta poissa olleiden ihmisten työllistämisessä riittää haasteita. Uusilla aktiivisilla työmarkkinatoimilla, joita ollaan käynnistämässä, autetaan työkykyä koskevan uudistuksen piirissä olevia henkilöitä pääsemään työmarkkinoille ja pysymään siellä. Myös taloudelliseen tukijärjestelmään on tehty muutoksia.

               (7)Viro on toteuttanut toimia, joilla parannetaan työnteon kannustimia keventämällä työn verotusta kaikissa tuloluokissa, mukaan lukien matalapalkkaiset. Tämä on voinut osaltaan johtaa siihen, että Virossa on EU:n keskiarvoa alhaisempi työttömyysaste ja korkeampi matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste. Jo hyväksyttyihin toimenpiteisiin kuuluu vuodelle 2017 suunniteltu matalapalkkaisille työntekijöille myönnettävä ylimääräinen veronalennus. Tämä kuitenkin johtaa korkeaan efektiiviseen marginaaliveroasteeseen, mikä saattaa luoda matalapalkkaloukun ja lisätä pimeän palkanmaksun houkuttelevuutta. Näiden toimenpiteiden vaikutukset selviävät vasta arvioinnissa.

               (8)Elinikäistä oppimista koskevan vuoden 2020 strategian ja ammatillisen koulutuksen vuosien 2015–2018 toimintaohjelman täytäntöönpanolla on autettu lisäämään osallistumista ammatilliseen koulutukseen ja parannettu sen soveltuvuutta työmarkkinoiden tarpeisiin. Oppisopimuskoulutuksessa ammattiin opiskelevien henkilöiden osuuden ennustetaan kasvavan, mutta ammatillisen koulutuksen keskeyttävien osuus on pysynyt huolestuttavan korkeana.

               (9)Varhaiskasvatuksessa on vielä pulaa resursseista, ja 0–3-vuotiaiden hoitopaikkoja on liian vähän. Tilanne on kuitenkin parantumassa hoitopaikkojen määrän kasvaessa vuosi vuodelta.

               (10)Virossa oli vuonna 2014 EU:n suurin sukupuolten välinen palkkaero, 28,3 prosenttia. Vaarana on, että naisten potentiaalia ei hyödynnetä täysimääräisesti työmarkkinoilla. Sukupuolten välistä palkkaeroa selittävät muun muassa ammatillinen ja alakohtainen eriytyminen sukupuolten mukaan työmarkkinoilla, yksityisen sektorin palkkojen läpinäkymättömyys sekä hoitovelvollisuuksista johtuvat naisten pidemmät katkokset työurassa. Hallitus on ilmoittanut useista toimenpiteistä, joilla puututaan sukupuolten väliseen palkkaeroon. Suunniteltuihin toimenpiteisiin, jotka on vielä hyväksyttävä ja pantava täytäntöön, kuuluvat muun muassa seuraavat: parannetaan tietojen keruuta, annetaan työsuojeluviranomaisten tehtäväksi valvoa, miten työnantajat soveltavat samapalkkaisuuden periaatetta, edistetään palkkojen läpinäkyvyyttä, kannustetaan isiä ottamaan osa vanhempainlomasta ja parannetaan päivähoitopalvelujen saatavuutta. Vuosien 2016–2023 sosiaaliturvaohjelma sisältää tavoitteita sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi. Ohjelman toimenpiteillä puututaan sukupuolten eriytymiseen työmarkkinoilla ja torjutaan stereotypioita. Lisäksi suunnitellaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan perheiden hoivataakkaa ja autetaan lapsia hoitaneita ihmisiä palaamaan työmarkkinoille. Tämän odotetaan lisäävän naisten osallistumista työmarkkinoille.

               (11)Virossa julkisten palvelujen saatavuutta ei ole taattu kaikissa kunnissa. Haasteita riittää laadukkaiden palvelujen tarjoamisessa useilla aloilla, kuten liikenteessä, koulutuksessa, vanhusten pitkäaikaishoidossa ja muissa paikallistason sosiaalipalveluissa. Hallitus toimitti maaliskuussa 2016 parlamentille luonnoksen hallintouudistuslaiksi, jolla edistetään paikallishallinnon uudistamista. Uudistuksiin kuuluvat sekä vapaaehtoiset että valtion aloitteesta tehtävät sulautumiset, joiden tavoitteena on tarjota helposti saatavilla olevia laadukkaita palveluja sekä varmistaa tehokkaampi ja pätevämpi hallinto. Muutetussa sosiaaliturvalaissa asetetaan vähimmäisvaatimukset yhdeksälle sosiaalipalvelujen alalle, mutta sen täytäntöönpano on vaarassa, koska kuntien palvelutarjonnassa on puutteita. Ehdotettua paikallishallinnon uudistusta ei ole vielä hyväksytty.

               (12)Viro on EU:n johtavia maita sekä yksityisen että julkisen sektorin investoinneissa BKT:hen suhteutettuna. Maalla on kuitenkin vielä joitakin haasteita investointiympäristön parantamisessa. Viro on toteuttanut toimia pannakseen täytäntöön osaamisyhteiskuntaan tähtäävän tutkimus-, kehitys- ja innovaatiostrategian ja yrittäjyyden kasvustrategian, jotka yhdessä muodostavat kehyksen älykkäälle erikoistumiselle. Näiden strategioiden liian vähäinen synergia voi haitata yksityisiä investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin. Yritysten tutkimus- ja teknologiainvestoinnit laskivat jo 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, eikä Viro todennäköisesti saavuta tavoitteeksi asetettuja 3 prosentin tutkimus-, kehitys- ja innovaatioinvestointeja suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tutkimuslaitosten kanssa yhteistyötä tekeviä yrityksiä on vähän, minkä vuoksi patenttihakemusten määrä on alhainen. Lisäksi viime vuosina Viron teollisuustuotteiden viennin kokonaisrakenne näyttää siirtyneen kohti arvoltaan vähäisempiä tuotteita. Työvoiman vähäisyys ja ammattitaidon puutteet voivat muodostaa esteen investointien lisäämiselle korkean teknologian aloilla.

               (13)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Viron talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Virolle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               (14)Neuvosto on tutkinut Viron vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Viron odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1. varmistaa korkealaatuisten julkisten palvelujen, erityisesti sosiaalipalvelujen, tarjonnan ja saatavuuden paikallistasolla muun muassa hyväksymällä ja toteuttamalla ehdotetun paikallishallinnon uudistuksen; hyväksyy ja toteuttaa sukupuolten palkkaeroa supistavia toimia, mukaan lukien sosiaaliturvasuunnitelmaan sisältyvät toimet;

               2. edistää yksityisiä investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin, myös vahvistamalla tiedemaailman ja yritysten yhteistyötä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 327 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 76 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.


                         EUROOPAN
                         KOMISSIO
                                                Bryssel 13.5.2015
                                                COM(2015) 276 final
                                       Suositus
                              NEUVOSTON SUOSITUS
                 Ruotsin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
   sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva
                                  neuvoston lausunto
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                 Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
                     Ruotsin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
      sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva
                                          neuvoston lausunto
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16
   päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o
   1176/20112 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen3,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat4,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
            ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020.
            Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä
            keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
            mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
   (2)      Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta
            suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
            (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
   3
           COM(2015) 276.
   4
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
FI                                                 2                                             FI
 ---pagebreak---         työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
        suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa
        talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
   (3)  Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Ruotsin vuoden 2014
        kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ruotsin vuoden 2014 tarkistetusta
        lähentymisohjelmasta.
   (4)  Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen5, mikä
        aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi
        samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös
        varoitusmekanismia koskevan kertomuksen6, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu
        niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
   (5)  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen,
        rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua
        edistävän vakauttamisen painopisteet.
   (6)  Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Ruotsia koskevan vuoden 2015
        maaraportin7. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014
        hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös
        asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun
        tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa
        on epätasapainoja, jotka edellyttävät politiikkatoimia ja seurantaa. Erityisesti
        kotitalouksilla on erittäin paljon velkaa, joka kasvaa edelleen asuntojen hintojen
        nousun, alhaisina pysyttelevien korkojen, vahvojen verokannustimien ja
        asuntotarjontaa rajoittavien tekijöiden vuoksi. Yksityisen sektorin velkaa koskevaan
        makrotalouden kehitykseen on edelleen syytä kiinnittää huomiota.
   (7)  Ruotsi toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 23 päivänä huhtikuuta
        2015 ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat
        on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (8)  Ruotsiin sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää
        osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lähentymisohjelmassa, että julkisen
        sektorin alijäämä supistuu vähitellen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015
        ja että tasapaino saavutetaan vuonna 2018. Lähentymisohjelman mukaan keskipitkän
        aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa
        BKT:hen, pysytään koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden velan ennakoidaan
        olevan suurimmillaan vuonna 2015, jolloin se on 44,2 prosenttia suhteessa BKT:hen,
        ja supistuvan tämän jälkeen vähitellen siten, että se on 40,0 prosenttia suhteessa
        BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva
        makrotalouden skenaario on uskottava. Tästä huolimatta on tarpeen määritellä
        toimenpiteitä, joilla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista
        vuodesta 2016 eteenpäin. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan komission
        kevään 2015 talousennusteen perusteella vastaavan vuonna 2015 keskipitkän
        aikavälin tavoitetta, joka on –1 prosenttia, ja paranevan –0,9 prosenttiin suhteessa
        BKT:hen vuonna 2016. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin
   5
       COM(2014) 902.
   6
       COM(2014) 904.
   7
       SWD(2015) 46 final.
FI                                               3                                            FI
 ---pagebreak---         ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan
        noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
   (9)  Toisin kuin monissa muissa jäsenvaltioissa, Ruotsissa asuntojen hinnoissa ei ole
        tapahtunut merkittävää korjausliikettä, ja ne ovat jälleen nousseet voimakkaasti
        vuoden 2013 puolivälistä lähtien. Komission tekemä perusteellinen tarkastelu viittaa
        siihen, että Ruotsissa asuntojen hinnat näyttävät ylittävät asuntojen perusarvon. Tämä
        on osittain seurausta myönteisistä perustekijöistä, kuten käytettävissä olevien tulojen
        kasvusta, matalista koroista ja hyvästä väestörakenteesta. Maaraportissa on kuitenkin
        eritelty sekä kysyntä- että tarjontapuolen tekijöitä, jotka vaikuttavat asuntojen
        hintoihin. Kysyntäpuolella on ollut etenkin luotonottoon kannustavia tekijöitä.
        Lisäksi Ruotsin verojärjestelmällä, joka on yksi voimakkaimmin asunnon
        omistamiseen kannustavista verojärjestelmistä unionissa, on taipumus nostaa
        asuntojen hintoja. Tämä on vuorostaan kasvattanut Ruotsin kotitalouksien velkaa,
        joka on suuri ja kasvaa nopeammin kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa. Vaikka
        kotitalouksien kokonaisvarat ovat merkittävät ja niiden käytettävissä olevat tulot ovat
        viime vuosina kasvaneet, kotitaloudet ovat aiempaa alttiimpia riskeille ja niiden suuri
        velkaantuneisuus on myös riski makrotalouden vakaudelle. Vaikutuksiin, jotka ovat
        seurausta velanoton suosimisesta tuloverotuksessa, olisi puututtava rajoittamalla
        asteittain asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia
        kiinteistöveroja. Lisäksi tarvitaan toimia, jolla nopeutetaan asuntolainojen nykyistä
        hidasta lyhennysvauhtia kotitalouksien velkaantumisen hillitsemiseksi.
   (10) Tarjontapuolella on rakenteellista tehottomuutta, joka johtaa asuntopulaan ja nostaa
        osaltaan asuntojen hintoja. Nämä tekijät rajoittavat työvoiman liikkumista ja luovat
        muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvia sosiaalisia haasteita.
        Nykyisen asuntokannan tehoton käyttö ja rakenteellisesta näkökulmasta
        riittämättömät investoinnit uusrakentamiseen rajoittavat tarjontaa. Etenkin olisi
        parannettava sellaisia kunnille suunnattuja kannustimia, joilla on tarkoitus saada
        kunnat aktiivisesti edistämään investointeja rakentamiseen ja vastaamaan muita
        heikommassa asemassa olevien ryhmien asuntotarpeisiin. Kilpailua rakennusalalla
        on tarpeen kannustaa, ja tätä varten olisi varmistettava, että julkisia hankintoja
        tehtäessä menettelyt ovat täysin läpinäkyviä. Kaavoitus- ja valitusmenettelyt ovat
        aikaa vieviä ja raskaita ja niitä olisi yksinkertaistettava. Vuokra-asuntomarkkinoilla,
        jotka eivät näytä täyttävän asuntojen hintapaineen helpottamiseen liittyvää
        tehtäväänsä tai edistävän liikkuvuutta, on jäykkyyksiä, joiden katsotaan johtuvan
        pääasiassa tiukasta vuokrasääntelystä. Tähän tilanteeseen olisi puututtava vuokrien
        määräytymisjärjestelmän        asteittaisella  uudistamisella.     Uudistuksella   olisi
        mahdollistettava suuremmat vuokraerot, millä voitaisiin mahdollisesti tehostaa
        nykyisen asuntokannan käyttöä, ja laajempi sopimusvapaus vuokralaisten ja
        vuokranantajien välisissä sopimuksissa.
   (11) Hallitus toteuttaa toimenpiteitä parantaakseen oppilaiden oppimistuloksia, jotka ovat
        viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana heikentyneet merkittävästi. Tämä
        heikentyminen on myös osasyynä melko suureen nuorisotyöttömyyteen. Hallitus
        toteuttaa lisäksi toimenpiteitä helpottaakseen siirtymistä koulutuksesta
        työmarkkinoille       ja    parantaakseen      vähän      koulutettujen   nuorten     ja
        maahanmuuttajataustaisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille. Edistymistä
        tällä osa-alueella on tarpeen seurata.
   (12) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin
        talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös
        lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on
FI                                               4                                               FI
 ---pagebreak---            toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on
           ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali-
           ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja
           ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa
           antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen
           ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä
           suosituksesta 1.
   (13)    Neuvosto on tutkinut Ruotsin lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja
           katsoo8, että Ruotsi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
   (14)    Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission
           perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU)
           N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä
           esitettävästä suosituksesta 1,
   SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se
   1.      puuttuu kotitalouksien velan kasvuun mukauttamalla verokannustimia, etenkin
           rajoittamalla     asteittain    asuntolainakorkojen        verovähennyskelpoisuutta     tai
           korottamalla juoksevia kiinteistöveroja, ja nopeuttamalla asuntolainojen
           lyhennysvauhtia;       puuttuu      rakenteellisesta      näkökulmasta     riittämättömään
           asuntotarjontaan, tukee kilpailua rakennusalalla, yksinkertaistaa rakentamiseen
           liittyviä     kaavoitus-      ja      valitusmenettelyjä        ja  tarkistaa     vuokrien
           määräytymisjärjestelmää markkinalähtöisempien vuokrien sallimiseksi.
   Tehty Brysselissä
                                                   Neuvoston puolesta
                                                   Puheenjohtaja
   8
          Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
FI                                                    5                                                FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 501 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Belgian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Belgian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta 2017
                  6
               .

               (2)Koska Belgia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Belgian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Belgiaa koskeva vuoden 2017
                  7
                maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Belgia toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  8
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.
                  9

               (6)Belgiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 2,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2016 –0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, suunnitellaan saavutettavan viimeistään vuonna 2019. Uudelleenlasketun
                  10
                rakenteellisen rahoitusaseman perusteella alijäämän arvioidaan kuitenkin olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden velka oli enimmillään lähes 107 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistui sen jälkeen noin 106 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2015 ja 2016, ja nyt sen odotetaan vakausohjelman mukaan supistuvan 99 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, jotka tarvitaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden tueksi vuodesta 2018 eteenpäin, ei kuitenkaan ole täsmennetty, ja komission ennusteen mukaan tämä edistää osaltaan arvioitua rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2018, jos politiikka säilyy muuttumattomana.

               (7)Komissio antoi 22 päivänä toukokuuta 2017 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, sillä Belgia ei edistynyt riittävästi velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamisessa vuonna 2016. Kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että velkakriteerin olisi katsottava tällä hetkellä täyttyneen. Samalla olisi toteutettava lisää julkisen talouden toimia vuonna 2017, jotta varmistetaan, että kun vuosien 2016 ja 2017 lukuja tarkastellaan yhdessä, on pitkälti pysytty julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalla sopeutusuralla.

               (8)Vuoden 2017 vakausohjelma osoittaa, että vuosien 2016 ja 2017 poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta 0,08 prosenttia suhteessa BKT:hen ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta 0,05 prosenttia suhteessa BKT:hen. Turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden lisävaikutus vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna arvioidaan tällä hetkellä 0,01 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat epätavallisia tapahtumia, joiden vaikutus Belgian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2016 on siksi pienennetty pakolaisiin ja turvallisuuteen liittyvistä toimenpiteistä aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 osalta tehdään keväällä 2018 Belgian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (9)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Belgia sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017. On kuitenkin edelleen olemassa riski, että suositellusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2016 ja 2017 tarkastellaan yhdessä. Päätelmä ei muutu, vaikka vaatimuksesta vähennettäisiin poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen.

               (10)Julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella Belgian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  11
                ei ole yli 1,6 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Belgian ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2017 alkaen on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Belgian julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Belgian suhdannetilanteen mukaisesti.

               (11)Tuloksellinen julkisen talouden koordinointi on olennaista Belgian kaltaisessa liittovaltiossa, missä suuri osa menoja koskevasta toimivallasta on siirretty valtiotasoa alemmille hallintotasoille. Liittovaltion, alueiden ja kieliyhteisöjen hallitukset tekivät vuonna 2013 yhteistyösopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa sisäistä koordinointia ja saattaa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehty sopimus (finanssipoliittinen sopimus) osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tavoitteena on määritellä sekä koko valtiota että eri kutakin aluetta tai kieliyhteisöä koskevat monivuotiset julkisen talouden kehitysurat, joita finanssipolitiikkaa käsittelevä korkea neuvosto valvoo. Muodollista sopimusta finanssipolitiikan kehityksestä ei kuitenkaan ole saatu aikaan eikä myöskään riittäviä takeita finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston valvontatehtävää varten. Se, ettei maassa ole koordinoitu sopeutustoimien jakautumista eri alueiden kesken, heikentää sen edellytyksiä noudattaa vakausohjelman mukaista keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa.

               (12)Vaikka julkisilla investoinneilla voitaisiin kiihdyttää kasvua pitkällä aikavälillä, niiden taso on eurooppalaisittain hyvin alhainen, etenkin suhteessa julkisen varainkäytön kokonaismäärään. Sen lisäksi, että julkinen pääomavaranto on alhainen, julkisen infrastruktuurin laatu on heikentynyt. Koska kaikilla hallintotasoilla sovelletaan erittäin tiukkoja budjettirajoituksia, riittävän liikkumavaran säilyttäminen investointeihin edellyttää julkisen varainkäytön koostumuksen uudelleenorganisointia julkisia palveluja ja politiikkatoimia tehostamalla ja tiettyjen menoluokkien nopeaa kasvua hillitsemällä.

               (13)Belgia on edistynyt huomattavasti palkanmuodostusjärjestelmän uudistamisessa. Palkoista sopimista sääntelevän vuoden 1996 lain tarkistuksella pyritään turvaamaan hiljattain palkkamaltin avulla saavutettu kustannuskilpailukyvyn paraneminen. Varovaisempien perusskenaarioiden ja palkkanormin laskentaan sisältyvien ennakkomukautusten ansiosta uudistettu kehys parantaa merkittävästi Belgian kustannuskilpailukykyä suhteessa euroalueen keskeisiin kauppakumppaneihin. Lisäksi uudistukseen sisältyy lisätakeita, joiden ansiosta hallituksen toimenpiteet välillisten työvoimakustannusten alentamiseksi parantavat kustannuskilpailukykyä. Uudistuksella myös laajennetaan hallituksen roolia liiallisesta inflaatiosta aiheutuvien kustannuskilpailukykyä heikentävien trendien estämisessä. Työehtosopimusneuvottelupuitteissa säädetään, että keskustalousneuvostossa (Conseil central de l’Economie, Centraale Raad voor het Bedrijfsleven) edustettuina olevien työmarkkinajärjestöjen on seurattava tiiviisti palkka- ja tuottavuustrendejä ja muita reaaliseen ja kustannuskilpailukykyyn vaikuttavia tekijöitä. Koska palkkakehitys on monilla aloilla edelleen sidottu inflaatioon ja koska inflaatioero Belgian ja sen naapurimaiden välillä kasvaa, yksikkötyökustannusten muutoksia seurataan edelleen tiiviisti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

               (14)Työmarkkinoiden toimivuus on jonkin verran parantunut. Korkeampi eläkeikä ja varhaiseläkkeelle jäämistä koskevat lisärajoitukset kannustavat iäkkäämpiä työntekijöitä pysymään työelämässä tai palaamaan työhön. Verokiilan asteittainen kaventaminen on auttanut työllisyysasteen nostamisessa. Työpaikkojen luominen on edennyt vahvasti talouskasvun ja parantuneen kustannuskilpailukyvyn ansiosta. Tämä johtuu myös työverotuksen alentamisesta ja palkkamaltista, jotka ovat parantaneet työvoimakustannuksiin perustuvaa kilpailukykyä belgialaisissa yrityksissä. Jäljellä on kuitenkin useita rakenteellisia puutteita. Siirtyminen työttömyydestä tai työmarkkinoiden ulkopuolelta työelämään on kuitenkin vähäistä, ja kokonaistyöllisyysastetta alentaa edelleen erityisryhmien heikko menestys. Tällaisia erityisryhmiä ovat matalan osaamistason työntekijät, nuoret ja iäkkäät työntekijät sekä maahanmuuttajataustaiset, esimerkiksi EU:n ulkopuolella syntyneet työntekijät, mutta myös toisen sukupolven maahanmuuttajat. Maahanmuuttajataustaisten työllisyystulokset ovat EU:n heikoimpia, vaikka huomioon otettaisiin myös muut yksilölliset ominaisuudet. Etenkin EU:n ulkopuolella syntyneiden työllisyysero on EU:n suurin: heidän työllisyysasteensa oli 20–64-vuotiaiden ikäryhmässä 49,1 prosenttia vuonna 2016, kun se Belgiassa syntyneillä oli 70,2 prosenttia. EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten työllisyysaste oli erityisen alhainen (39,1 prosenttia). Vuonna 2015 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski oli EU:n ulkopuolella syntyneillä 50,7 prosenttia, kun se Belgiassa syntyneillä oli 17 prosenttia. Eri väestöryhmien huomattavat työllisyyserot johtavat edelleen työvoiman krooniseen alikäyttöön. Vaikka järjestelmää pyritään järkeistämään ja räätälöimään parhaillaan toteutettavilla alueellisilla työllisyysohjelmilla, tehtyjen päätösten kustannustehokuutta olisi seurattava säännöllisesti. Jotkin erityisryhmille suunniteltujen toimenpiteiden piirteet saattavat myös aiheuttaa sekä satunnaishyötyä että syrjäyttämisvaikutuksia. Myös koordinointi ja viestintä politiikan eri tasoilla ja niiden välillä on toimenpiteiden tuloksellisuuden kannalta olennaisen tärkeää. Verot ja matalammista palkoista perittävät sosiaalivakuutusmaksut sekä sosiaalietuuksien lakkauttaminen työmarkkinoille siirtymisen tai työtuntien lisääntymisen vuoksi voivat myös synnyttää kannustin- ja matalapalkkaloukkuja.

               (15)Yleissivistävän ja ammattikoulutuksen uudistukset yhdenvertaisuuden, keskeisten taitojen ja koulutuksen laadun parantamiseksi ovat edistyneet jonkin verran. Vaikka keskivertotulokset ovat kansainvälisessä vertailussa hyvät, 15-vuotiaiden huippuosaajien osuus on supistunut ja heikosti menestyvien osuus kasvanut. Lisäksi sosioekonomiseen taustaan liittyvä epätasa-arvo koulutuksessa ylittää EU:n ja OECD:n keskiarvot. Maahanmuuttajataustaan liittyvä ero suoritustasossa on niin ikään suuri, ja toisen sukupolven suoritustaso vain hieman parempi kuin ensimmäisen, vaikka sosioekonominen tausta otettaisiin huomioon. Koulutuksessa ilmenevään epätasa-arvoon puuttuminen edellyttää sen vuoksi laajoja politiikkatoimia myös koulujärjestelmän ulkopuolella. Koululaisten määrän lisääntyminen erityisesti maahanmuuttajataustaisen väestön keskuudessa (heidän osuutensa on kasvanut 15,1 prosentista vuonna 2012 17,7 prosenttiin vuonna 2015) korostaa epätasa-arvoon liittyvää haastetta. Lisäksi Belgiassa on pulaa pätevistä opettajista. Tärkeimpiä syitä tähän ovat se, että ammattiin on vaikea houkutella soveltuvimpia opiskelijoita ja hakijoita, uusien opettajien suuri poistumisaste ja se, että osa opettajista ei ole käytettävissä opetustehtäviin. Myös opettajien peruskoulutuksen kesto, nykyään kolme vuotta, on Belgiassa suhteellisen lyhyt. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen uudistuksilla on olennainen merkitys matalan osaamistason nuorten työvoimaosuuden parantamisessa ja osaamiskeskeiseen talouteen siirtymisen tukemisessa.

               (16)Kilpailukykyä on edelleen parannettava myös muiden kuin kustannustekijöiden osalta. Tältä osin on olennaisen tärkeää lisätä edelleen tuottavuutta ja laajentaa osaamispääomaan tehtäviä investointeja erityisesti ottamalla käyttöön digitaaliteknologiaa. Vaikka julkinen tutkimusjärjestelmä on laadukas, innovointimenestyksen parantaminen edellyttää tiedon levityksen lisäämistä vähemmän tuottavilla sektoreilla. Kaikki liittovaltion hallintoalueet tunnustavat tämän tarpeen, ja ne ovatkin viime vuosina pyrkineet edistämään innovointia erilaisten strategioiden ja toimenpiteiden avulla. Tällaisen kehityksen edistämiseksi voitaisiin kuitenkin tehdä enemmän innovointiedellytysten parantamiseksi. Lisäksi Belgiassa näyttäisi olevan varaa parantaa tutkimukseen ja innovointiin osoitetun julkisen tuen tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tämä koskee erityisesti mahdollisten syrjäyttämisvaikutusten arviointia ja koko järjestelmän yksinkertaistamisen jatkamista.

               (17)Operatiivisten ja sijoittautumista koskevien rajoitusten poistaminen vähittäissektorilta on edistynyt vain hieman. Uudistuksen myötä sijoittautumista koskeva päätösvalta siirrettiin alueille, minkä jälkeen hallinnollista lupamenettelyä on yksinkertaistettu uusilla aluelaeilla. Eräiden säännösten tulkintaan liittyy kuitenkin laaja harkintavalta, mikä on vaarassa aiheuttaa perusteettomia markkinoillepääsyn esteitä. Kuluttajahinnat ovat edelleen korkeampia kuin naapurijäsenvaltioissa, eivätkä pelkästään korkeammat työvoimakustannukset riitä selitykseksi. Näiden ongelmien korjaamiseksi tarvitaan kattava strategia, jotta voidaan varmistaa, että kuluttajat voivat hyötyä kilpailluista markkinoista ja edullisemmista hinnoista.

               (18)Verkkotoimialojen ja eräiden asiantuntijapalvelujen tiukka sääntely rajoittaa kilpailua Belgiassa erityisesti kiinteistönvälittäjien, arkkitehtien ja kirjanpitäjien osalta. Näihin esteisiin kuuluvat muun muassa arkkitehdeille asetetut osakkeenomistusta ja yhtiömuotoa koskevat rajoitukset muiden vaatimusten ohella; esteellisyyssäännöt, jotka estävät kaikkia kirjanpitoalan ammattilaisia harjoittamasta mitään muuta taloudellista toimintaa; kiinteistönvälittäjän ammattiin pääsyä koskevat rajoitukset sekä osakkeenomistusta ja äänioikeutta koskevat rajoitukset. Tällaisten esteiden vähentäminen voisi tehostaa kilpailua, mikä lisäisi markkinoille tulevien yritysten määrää ja hyödyttäisi kuluttajia matalampien hintojen muodossa. Komissio esitti tammikuussa 2017 toimenpidepaketin
                  12
               , jonka tarkoituksena on palvelumarkkinoiden esteiden poistaminen. Paketti sisältää erilaisia Belgialle osoitettuja uudistussuosituksia näiden haasteiden voittamiseksi.

               (19)Osa kiireellisimmistä investointitarpeista liittyy liikenneverkkoon. Lisääntyvät ruuhkat vähentävät maan houkuttelevuutta ulkomaisten sijoittajien kannalta, minkä lisäksi ne aiheuttavat suuria taloudellisia ja ympäristökustannuksia. Belgian odotetaan jäävän jälkeen vuodeksi 2020 asetetusta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteesta, ja maassa on vakavia ilmansaasteongelmia. Kiireellisimpiä haasteita ovat maantie- ja rautatieliikenteen perusinfrastruktuurin parantaminen ja yhteyksien luominen tärkeimpien talouskeskusten välille. Samalla on tärkeää pyrkiä vähentämään liikenneruuhkia parantamalla julkisia liikennepalveluja, kehittämällä liikenteen ohjausta ja poistamalla markkinavääristymät ja kielteiset verokannustimet, kuten työsuhdeautojen etuuskohtelu. Toinen haaste on kotimaisen energiantuotannon riittävyys ja toimitusvarmuus yleensä. Useiden ydinvoimaloiden suunnittelemattomat käyttökeskeytykset ovat herättäneet huolta tavasta tasapainottaa sähkön kysyntää ja tarjontaa, eikä ydinvoimasta luopumista koskevan aikataulun toistuva lykkääminen kannusta tekemään pitkän aikavälin investointipäätöksiä. Vaikka lyhyen aikavälin toimitusriskit ovat vähentyneet, erityisesti varmuusvarastojen kasvun ansiosta, ja siirtoyhteyksien lisäämisessä on edistytty jonkin verran, pitkän aikavälin investointitarpeet ovat edelleen huomattavat. Sen lisäksi, että siirtoyhteyksiä on edelleen lisättävä huomattavasti, tarvitaan älykkäitä energiaverkkoja kysyntäpuolen hallinnan kehittämiseksi. Koska hankkeiden toimitusaika on energiasektorilla huomattavan pitkä ja korvaavan kapasiteetin tarve tulevan vuosikymmenen aikana suuri, energian tuotantokapasiteetin lisääminen edellyttää nopeaa toimintaa etenkin tarvittavan säädöskehyksen laatimiseksi. Sen olisi edistettävä myös joustavan kapasiteetin kehittämistä (sähkön tuotanto, varastointi ja kysyntäpuolen hallinta).

               (20)Belgia on edistynyt jonkin verran verojärjestelmän uudistamisessa erityisesti siirtämällä painopistettä työn verotuksesta muihin veropohjiin, mikä asteittain kaventaa työn verokiilaa. Työn verotusta ja myös sosiaalivakuutusmaksuja alennetaan vaiheittain vuodesta 2016 vuoteen 2020. Parhaillaan toteutettavan verouudistuksen vaikutukset alkavat jo näkyä. Verojärjestelmä on kuitenkin edelleen monimutkainen ja veropohjia murentavat erilaiset vapautukset, vähennykset ja alennetut verokannat. Osa niistä aiheuttaa tulonmenetyksiä, talouden vääristymistä ja suurta hallinnollista rasitusta. Verotuksen painopisteen siirtäminen ei vaikuta talousarvion kannalta neutraalilta, koska muiden, lähinnä kulutusverojen, korotukset kompensoivat työverotuksen leikkauksia vain osittain. Verojärjestelmän rakennetta olisi vielä selvästi varaa parantaa laajentamalla edelleen veropohjia, jolloin voitaisiin sekä alentaa lakisääteisiä veroasteita että karsia vääristymiä. Verotusta olisi myös mahdollista kehittää huomattavasti ympäristöystävällisempään suuntaan esimerkiksi vähentämällä työsuhdeautojen ja polttoainekorttien suotuisaa verokohtelua, joka vaikeuttaa edistymistä saastumisen, liikenneruuhkien ja kasvihuonekaasupäästöjen torjunnassa. Hallitus suunnittelee työsuhdeautojärjestelmän muuttamista, mutta uudistuksen ympäristöhyödyt jäävät todennäköisesti rajallisiksi.

               (21)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Belgialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (22)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  13
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää huomattavia julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Belgian julkisen talouden kestävyyden; sopii täytäntöönpanokelpoisesta julkisen talouden tavoitteiden jakamisesta hallintotasojen kesken ja varmistaa julkisen talouden riippumattoman valvonnan; poistaa vääristävät verotuet; parantaa julkisten menojen koostumusta, jotta voidaan luoda liikkumavaraa infrastruktuuri-investoinneille muun muassa liikenneinfrastruktuurin alalla;

               2.varmistaa, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla ryhmillä, muun muassa maahanmuuttajataustaisilla, on tasavertainen pääsy laadukkaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen piiriin sekä työmarkkinoille;

               3.edistää investointeja osaamispääomaan, erityisesti toteuttamalla toimenpiteitä, joilla lisätään digitaaliteknologian omaksumista, ja levittämällä innovointia; lisää kilpailua asiantuntijapalvelujen markkinoilla ja vähittäiskaupan alalla ja parantaa verkkotoimialojen markkinamekanismeja.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 501 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 67 final.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (11)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 256 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Saksan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Saksan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Saksan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Saksan vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013
                  5
                mukaisesti lausuntonsa Saksan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015
                  6
               .

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Saksaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  9
               . Siinä arvioitiin Saksan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja seurantaa. Riskit ovat lisääntyneet, sillä jatkuva yksityisten ja julkisten investointien riittämättömyys hidastaa kasvua ja vaikuttaa osaltaan hyvin suureen vaihtotaseen ylijäämään, johon on edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää Saksan talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruusluokka, myös talous- ja rahaliittoon laajemmin kohdistuvien haittavaikutusten riskiä.

               (7)Saksa toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2015 ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Saksaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Vuoden 2015 vakausohjelmassaan hallitus suunnittelee säilyttävänsä talousarvion ylijäämäisenä. Keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen siten, että se on 61,5 prosenttia vuonna 2019. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana olevassa makrotalouden skenaariossa, jota mikään riippumaton elin ei ole virallisesti vahvistanut, käytetään varovaisia kasvuoletuksia. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella on odotettavissa, että rakenteellinen rahoitusasema pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella. Bruttovelan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla velkasäännön vaatimukset ylittäen. Tämä saa aikaan julkisen talouden liikkumavaran, jolla voidaan lisätä investointeja. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)Liittohallitus on lisännyt koulutus- ja tutkimusmenoja, mutta julkisten koulutusmenojen osuus suhteessa BKT:hen on edelleen EU:n keskiarvoa alhaisempi, ja koulutus- ja tutkimusalan kokonaismenot saattavat jäädä alle kansallisen tavoitteen, joka on 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Saksa aikoo lisätä julkisia investointeja vuoteen 2018 saakka, muun muassa kohdentamalla 10 miljardia euroa lisää varoja infrastruktuuriin ja 5 miljardia euroa lisää tukemaan taloudellisesti heikossa asemassa olevien kuntien investointeja. Nämä myönteiset toimet näyttävät kuitenkin olevan riittämättömiä ratkaisemaan kasaantuneiden investointitarpeiden kokonaistilannetta. Julkisen talouden liikkumavaran hyödyntäminen antaisi Saksalle mahdollisuuden investoida talouden tulevaan kasvupotentiaaliin ja helpottaa julkisten investointitarpeiden sumaa, joka on erityisen ilmeinen infrastruktuurin osalta ja kuntatasolla. Saksa ei ole edistynyt verojärjestelmän tehokkuuden parantamisessa. Yleisesti ottaen mahdollisuudet verotuksen painopisteen siirtämiseksi kasvua tehokkaammin edistäviin tulonlähteisiin näyttävät jääneen vajavaisesti hyödynnetyiksi. Juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot ovat edelleen suhteellisen alhaiset (0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun vastaava osuus koko EU:ssa on 1,5 %). Kiinteistöjen arvon määritys on jäänyt ajastaan jälkeen, sillä se perustuu läntisissä osavaltioissa vuosien 1963–1964 markkina-arvoihin ja itäisissä osavaltioissa vuoden 1935 markkina-arvoihin. Vaikka kunnallisen kiinteistöveron (Grundsteuer) uudistus sisältyi hallitusohjelmaan ja siitä ilmoitettiin vuosien 2014 ja 2015 kansallisissa uudistusohjelmissa, konkreettisia toimia sen toteuttamiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu. Sen sijaan, että olisi keskitetty enemmän huomiota kasvun kannalta vähemmän haitallisiin juokseviin kiinteistöveroihin, maassa on jatkunut suuntaus kiinteistöjen varainsiirtoverojen nostamiseksi. Alueellista yritysveroa (Gewerbesteuer) ei ole tarkistettu. Tehottomuutta aiheutuu siitä, että veropohjaan sisällytetään voittoa tuottamattomia elementtejä. Yrityksille verotuksesta aiheutuva hallinnollinen rasite ja veronkantokustannukset ovat Saksassa edelleen melko suuret, ja sähköinen asiointi on henkilökohtaisen tuloveron ja yhteisöveron yhteydessä vähemmän yleistä kuin EU:ssa keskimäärin. Käynnissä oleva liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välisten julkisen talouden suhteiden tarkistus antaa mahdollisuuden lujittaa kestävän finanssipolitiikan kehystä ja muun muassa huolehtia riittävistä julkisista investoinneista kaikilla hallinnon tasoilla. Tarkistus tarjoaa myös tilaisuuden parantaa tulojen ja menojen käyttövaltuuksien jakautumista sekä verotuksen horisontaalisen tasausjärjestelmän ja verohallinnon tehokkuutta.

               (10)Saksa ei ole yksilöinyt mitään toimenpiteitä, joilla lisättäisiin eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen liittyviä kannustimia, vaikka ne vaikuttavat välttämättömiltä, kun otetaan huomioon ennustettu työikäisen väestön voimakas supistuminen ja mahdollinen ammattitaitoisen työvoiman puute keskipitkällä aikavälillä. Keskipalkasta 50–67 prosenttia ansaitsevien työntekijöiden verokiila on pysynyt pitkälti ennallaan vuodesta 2001 ja kuuluu edelleen EU:n suurimpiin. Sosiaalivakuutusjärjestelmien viimeaikaiset uudistukset johtavat todennäköisesti sosiaaliturvamaksujen nousuun ja verokiilan kasvamiseen entisestään. Tällä saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia työmarkkinoille osallistumiseen ja käytettävissä oleviin tuloihin. Kansantulon kasvaessa tapahtuvan keskimääräisen veroasteen kasvun vaikutusta lieventää tällä hetkellä matala inflaatio. Tulevien vuosien dynaamisen palkkojen nousun ja hiukan korkeamman inflaation myötä keskimääräisen veroasteen kasvu kansantulon kasvaessa voi kuitenkin johtaa huomattaviin muihin kuin päätösperusteisiin veronkorotuksiin. Myös ne voivat vaikuttaa käytettävissä oleviin tuloihin. Vähäosaisten henkilöiden koulutussaavutusten parantamisessa on edistytty vain hiukan. Maahanmuuttajataustaisten nuorten kohdalla todennäköisyys keskeyttää koulunkäynti on kaksinkertainen muihin verrattuna. Verotukselliset pidäkkeet ovat luultavasti tärkeä tekijä, joka hillitsee kotitalouksien toisia tulonsaajia ottamasta vastaan työtä tai pidentämästä työaikaansa. Tämä vaikuttaa osaltaan siihen, että kokopäivätyössä olevien naisten osuus on vähäinen ja naisten keskimääräinen työtuntien määrä kuuluu EU:n pienimpiin. Myös minityöpaikkojen vapauttaminen henkilökohtaisesta tuloverosta ja monissa tapauksissa myös kaikista työntekijän sosiaaliturvamaksuista estää työntekijöitä siirtymästä työpaikkoihin, joissa he ansaitsisivat enemmän kuin minityöpaikkojen enimmäismäärän (450 euroa kuukaudessa).

               (11)Politiikkatoimet kilpailun lisäämiseksi palvelualoilla ja erityisesti asiantuntijapalveluissa, ovat olleet vähäisiä. Asiantuntijapalvelujen alalla työn tuottavuuden kasvuluvut ovat olleet Saksassa negatiiviset tai lähellä nollaa yli kymmenen vuoden ajan. Saksa myös kuuluu niihin EU:n jäsenvaltioihin, joissa sääntely tukee vähiten asiantuntijapalvelujen alan kilpailua. Voimassa olevat rajoitukset koskevat muun muassa ammatillista pätevyyttä, oikeudellista muotoa ja osakkuuksia koskevia vaatimuksia. Viimeksi mainitun osalta joissakin osavaltioissa ollaan tekemässä vähäisiä muutoksia, mutta toistaiseksi tällaisia rajoituksia ei ole tarkasteltu laajasti. Saksa osallistuu ammattipätevyysdirektiivin muuttamisesta annetussa direktiivissä säädettyyn keskinäiseen arviointiin mutta ei ole vielä ryhtynyt toimenpiteisiin sen johdosta. Kilpailutilanne Saksan rautatieliikenteen markkinoilla ei ole parantunut merkittävästi viime vuodesta. Erityisesti rautateiden pitkän matkan henkilöliikenteen markkinasegmentin vaikea kilpailuympäristö pidättelee uusia markkinoille tulijoita. Ratamaksut ovat pitkän matkan henkilöliikenteessä EU:n korkeimpia. Uusien tulokkaiden markkinaosuus rautateiden pitkän matkan henkilöliikenteen markkinoilla jää alle 1 prosentin ja supistuu edelleen.

               (12)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (13)Neuvosto on tutkinut Saksan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  10
               , että Saksa noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (14)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Saksan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.lisää edelleen julkisia investointeja infrastruktuuriin, koulutukseen ja tutkimukseen, muun muassa hyödyntämällä käytettävissä olevaa julkisen talouden liikkumavaraa; toteuttaa yksityisiä investointeja edistääkseen toimenpiteitä verojärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi, erityisesti tarkistamalla alueellista yritysveroa ja yritysverotusta yleensä sekä uudenaikaistamalla verohallintoa; hyödyntää käynnissä olevaa tarkistusta parantaakseen liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välisten julkisen talouden suhteiden rakennetta pyrkien erityisesti huolehtimaan julkisten investointien riittävyydestä kaikilla hallintotasoilla;

               2.lisää kannustimia eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen; toteuttaa toimenpiteitä työn suuren verotuksen ja korkeiden sosiaaliturvamaksujen alentamiseksi, erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden osalta, ja pyrkii puuttumaan kansantulon kasvaessa tapahtuvan keskimääräisen veroasteen kasvun vaikutuksiin; tarkistaa minityöpaikkojen verokohtelua, jotta helpotetaan siirtymistä muihin työsopimusmuotoihin,

               3.toteuttaa kunnianhimoisempia toimenpiteitä kilpailun edistämiseksi palvelualalla, erityisesti asiantuntijapalvelujen alalla, poistamalla perusteettomia rajoituksia, joihin kuuluvat oikeudellista muotoa ja osakkuutta koskevat vaatimukset ja kiinteät tariffit; saattaa tätä varten päätökseen käynnissä olevan näitä esteitä koskevan kotimaisen tarkastelun ja toteuttaa jatkotoimenpiteitä; poistaa jäljellä olevat rautatiemarkkinoiden kilpailun esteet, erityisesti rautateiden pitkän matkan henkilöliikenteestä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 256.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8801 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 25 final.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

51999SC1902

Luonnos: EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VÄLISEN SEKAKOMITEAN SUOSITUS NRO 1/1999 kolmansista maista Euroopan yhteisön kautta Sveitsiin passitettaville eläinperäisille tuotteille tehtävien tiettyjen eläinlääkärintarkastusten yksinkertaistamiseksi - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/99/1902 lopull. */

Luonnos: EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VÄLISEN SEKAKOMITEAN SUOSITUS NRO 1/1999 kolmansista maista Euroopan yhteisön kautta Sveitsiin passitettaville eläinperäisille tuotteille tehtävien tiettyjen eläinlääkärintarkastusten yksinkertaistamiseksi - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi -(komission esittämä)PERUSTELUT1 Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin välinen sopimus tavaraliikenteeseen liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistamisesta [1] tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1991.[1] EYVL L 116, 8.5.1990, s. 18.2 Kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY [2] 34 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 1999 kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämiä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä.[2] EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.3 Neuvoston direktiivissä 97/78/EY laaditaan eläinten terveyden ja kansanterveyden suojelemiseksi uudet eläinlääkärintarkastuksia koskevat säännöt sellaisia tapauksia varten, joissa erät passitetaan jostain kolmannesta maasta toiseen kolmanteen maahan EY:n alueen kautta.4 Uudet säännöt esitetään direktiivin 97/78/EY 11 artiklassa ja erityisesti sen 2 kohdan c, d ja e alakohdassa, jossa säädetään, että passitettavat tavarat on lähetettävä tullin valvonnassa saapumisrajatarkastusasemalta EY:n kautta poistumisrajatarkastusasemalle, jossa virkaeläinlääkärin on todistettava tavaroiden poistuminen yhteisön alueelta. Hänen on vahvistettava allekirjoituksellaan liitteen B mukainen erän mukana seuraava todistus ja palautettava se saapumisrajatarkastusaseman virkaeläinlääkärille vahvistaakseen erän poistuminen yhteisön alueelta.5 Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmaisseet huolestumisensa siitä, että EY:n kautta passitettavien tuotteiden poistumistarkastusta koskeva vaatimus saattaa viivästyttää merkittävästi eriä, jotka saapuvat Euroopan yhteisön ja Sveitsin rajalla sijaitseville rajatarkastusasemille.6 Tästä syystä suunnitellaan Sveitsin ja EY:n eläinlääkintäjärjestelmien välisen yhteistyön tehostamista. Yhteistyötä tehtäisiin tietyillä rajatarkastusasemilla, joilla maantieliikenne on ilman tällaista sopimusta vaarassa lamaantua.7 Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään sekakomiteassa tämän suosituksen tekstin yhteisön kannaksi.Luonnos:EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VÄLISEN SEKAKOMITEAN SUOSITUS NRO 1/1999kolmansista maista Euroopan yhteisön kautta Sveitsiin passitettaville eläinperäisille tuotteille tehtävien tiettyjen eläinlääkärintarkastusten yksinkertaistamiseksiSekakomitea, jokaottaa huomioon tavaraliikenteeseen liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistamisesta Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin liittovaltion välillä tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan, 11 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että on tarpeen yksinkertaistaa jostain kolmannesta maasta Sveitsiin passitettaville eläinperäisille tuotteille tehtäviä tiettyjä eläinlääkärintarkastuksia,SUOSITTELEE sopimuspuolille:että molempien osapuolten toimivaltaiset eläinlääkintäviranomaiset toimisivat yhteistyössä tehdessään liitteessä esitetyn menettelyn mukaisesti direktiivin 97/78/EY soveltamisalaan kuuluville passitettaville erille vaadittuja poistumistarkastuksia.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta PuheenjohtajaLIITENeuvoston direktiivin 97/78/EY 11 artiklan 2 kohdan e alakohdan  säännösten soveltaminen1. Tässä liitteessä kuvattua menettelyä sovelletaan seuraavilla rajatarkastusasemilla:- Ranska: Saint-Julien / Bardonnex- Ranska: Saint-Louis / Basel- Saksa: Weil am Rhein / Basel- Saksa: Konstanz Strasse / Kreuzlingen- Saksa: Bietingen / Thayngen.2. Menettelyä sovelletaan kaikkiin eläintuotteisiin lukuun ottamatta maitoa ja maitotuotteita, munia ja munatuotteita sekä hunajaa.3. Tarkastaessaan Sveitsiin saapuvia tavaraeriä Sveitsin eläinlääkintäviranomaisten on otettava haltuunsa erien mukana saapuvat liitteen B mukaiset todistukset. Tämän lisäksi viranomaisten on aina varmistettava, että tuotteet vastaavat liitteen B mukaisia todistuksia.4. Periaatteena on, että EY:n rajatarkastusaseman virkaeläinlääkäri tapaa määrätyn rajatarkastusaseman toiminnan koordinoinnista vastaavan Sveitsin virkaeläinlääkärin kahdesti viikossa tavoitteenaan- tarkastella saapumisrajatarkastusasemilta saatuja Animo-viestejä ja edellä 3 kohdassa tarkoitettuja liitteen B mukaisia todistuksia,- tarkastella kaikkia tässä liitteessä tarkoitetuista passitustapahtumista aiheutuvia ongelmia ja keskustella niistä.