title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,, Belgian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Belgian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi ss21 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’vuoden 2019 euroalueen suositus’, jossa esitetään viisi euroaluetta koskevaa suositusta, jäljempänä ’euroaluetta koskevat suositukset’.

                  (2)

                  Koska Belgia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Belgian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4 ilmenevä vuoden 2019 euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Erityisesti palveluja parantavat toimenpiteet edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 1 noudattamista häiriönsietokykyisten palvelumarkkinoiden osalta, toimenpiteet, joilla parannetaan julkisen talouden kestävyyttä, tehokkuutta ja koostumusta, sekä satunnaistulojen käyttäminen julkisen velan vähentämiseen edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen, julkisen talouden parantamisen ja finanssipoliittisten puskureiden kasvattamisen osalta, ja työvoimapolitiikkaa tehostavat toimenpiteet edistävät euroaluetta koskevan suosituksen 3 noudattamista onnistuneiden työmarkkinasiirtymien tukemisen osalta.

                  (3)

                  Belgiaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

                  (4)

                  Belgia toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Belgiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2019 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 0,7 prosentin alijäämästä vuonna 2018 suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, ei saavuteta vuoden 2019 vakausohjelman aikana, olettaen että politiikka pysyy muuttumattomana. Julkisen talouden velka oli enimmillään lähes 107 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistui sen jälkeen 102 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja nyt sen odotetaan vuoden 2019 vakausohjelman mukaan supistuvan 94 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, jotka tarvitaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden tueksi vuodesta 2020 eteenpäin, ei kuitenkaan ole täsmennetty, ja komission kevään 2019 talousennusteen mukaan tämä osaltaan edistää arvioitua rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2020, jos politiikka pysyy muuttumattomana.

                  (7)

                  Komissio antoi 5 päivänä kesäkuuta 2019 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Belgia ei noudattanut velkasääntöä vuonna 2018. Kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että tehdyn analyysin perusteella ei voida tehdä lopullista päätelmää siitä, noudattiko Belgia SEUT-sopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä velkakriteeriä.

                  (8)

                  Belgia vahvistaa vuoden 2019 vakausohjelmassaan vuoden 2019 alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitetyn pyynnön saada hyödyntää ennaltaehkäisevään osioon sisältyvää joustoa neuvoston 12 päivänä helmikuuta 2016 vahvistaman vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää joustoa koskevan yhteisesti sovitun kannan mukaisesti. Belgia pyysi lupaa poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta se voisi toteuttaa merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Rakenneuudistuksilla tarkoitetaan eläkeuudistusta, verotuksen painopisteen siirtämistä, yhteisöverotuksen uudistusta, työmarkkinauudistusta sekä julkishallinnon uudistusta. Komission kevään 2019 talousennusteessa vahvistetaan, että Belgia noudattaa vuonna 2019 vähimmäisvertailuarvoa, jolla taataan varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon (3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kaikista toimenpiteistä paitsi julkishallinnon uudistuksesta on nyt annettu säädös. Kun otetaan huomioon toimenpiteiden luonne, ja erityisesti verotuksen painopisteen siirtäminen ja yhteisöverotuksen uudistus, niiden lyhyen aikavälin vaikutuksiin liittyy edelleen epävarmuutta etenkin siksi, että uudistus ei ole budjettineutraali, mikä on heikentänyt julkisen talouden rahoitusasemaa. Toimenpiteillä on kuitenkin parannettu talouden kasvupotentiaalia, alennettu työttömyysastetta ja pienennetty makrotalouden epätasapainojen riskejä, mikä on vaikuttanut myönteisesti julkisen velan kestävyyteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näin ollen Belgian voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän edellytykset poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta pyytämänsä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kunhan se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

                  (9)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Belgialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska Belgia täyttää edellytykset poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta pyytämänsä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen rakenneuudistuslausekkeen nojalla, vuonna 2019 vaadittavaa rakenteellista sopeutusta voidaan pienentää 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jolloin nettomääräisten perusmenojen nimelliskasvu olisi vuonna 2019 enintään 2,8 prosenttia. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina.

                  (10)

                  Kun otetaan huomioon, että Belgian julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu on 0,1 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu saisi vuonna 2020 olla enintään 1,6 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2020, olettaen että politiikka pysyy muuttumattomana. Belgian ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velkasääntöä vuosina 2019 ja 2020. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2019 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi. Mahdolliset satunnaistulot olisi tärkeää käyttää julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen. Belgian julkisen talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyys on edelleen uhattuna, mikä johtuu suuresta velan määrästä suhteessa BKT:hen ja väestön ikääntymisestä aiheutuvien, erityisesti eläkkeisiin ja pitkäaikaishoitoon liittyvien kustannusten ennakoidusta kasvusta. Vuonna 2015 säädettiin joukko eläkeuudistuksia, joiden seurauksena lakisääteistä eläkeikää nostetaan 65 vuodesta ss66 vuoteen vuodesta 2025 alkaen ja 67 vuoteen vuodesta 2030 alkaen. Lisäksi varhaiseläkettä koskevia ikään ja työskentelyvuosiin liittyviä vaatimuksia tiukennettiin. Tästä huolimatta julkiset eläkemenot kasvaisivat vuosina 2016–2070 silti 2,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, ja kasvu tapahtuisi lähinnä seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Lisäksi useiden suurten virkamiesryhmien varhaiseläkkeelle jäämisen ehdot ovat edelleen tavanomaisia ehtoja edullisemmat. Pitkäaikaishoitoon käytettävien julkisten menojen ennustetaan kasvavan 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2070. Kasvu on keskimääräistä suurempaa, ja menojen määrä on jo lähtökohtaisesti yksi unionin suurimmista. Pitkäaikaishoidon järjestämisen hajanaisuus – kun toimivaltuudet ovat jakautuneet eri hallintotasoille – asettaa jotkin varainkäytön tehokkuuden osa-alueet kyseenalaisiksi, joten äskettäisen tehtävien siirron nettovaikutus ei ole vielä selvillä. Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistaminen auttaisi saavuttamaan tavoiteltuja tehokkuushyötyjä. Hoitopalettia voitaisiin ehkä optimoida pitkäaikaishoitojärjestelmän kustannustehokkuuden lisäämiseksi.

                  (11)

                  Julkisten menojen koostumusta ja tehokkuutta voidaan parantaa, jotta voidaan luoda liikkumavaraa julkisten investointien lisäämiselle. Viimeaikaisesta vähenemisestä huolimatta Belgian kokonaismenot suhteessa BKT:hen ovat edelleen euroalueen suurimpia. Julkisten menojen suuruus viittaa siihen, että julkista taloutta voitaisiin sopeuttaa menopohjaisemmin. Kun otetaan huomioon julkisten menojen suuruus, tiettyjen politiikkojen tulokset ja tiettyjen julkisten palvelujen laatu, herää kysymys kustannustehokkuudesta. Menojen uudelleenarvioinnit ja politiikka-arvioinnit voivat auttaa Belgiaa priorisoimaan ja parantamaan julkisten menojen tehokkuutta. Lisäksi menojen uudelleenarviointien yhteydessä voitaisiin arvioida yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaan suunnatun epäsuoran julkisen tuen tehokkuutta. Tuki on unionin suurimpia suhteessa BKT:hen, ja sen kasvu jatkui viime vuonna. Liittovaltion ja alueelliset viranomaiset ovat hiljattain ilmaisseet kiinnostuksensa sisällyttää menojen uudelleenarvioinnit talousarviomekanismiinsa.

                  (12)

                  Julkisen talouden koordinointi eri tahojen välillä ei tällä hetkellä ole riittävän joustavaa, jotta voitaisiin luoda liikkumavaraa suuriin hankkeisiin tehtäville julkisille investoinneille. Tuloksellinen julkisen talouden koordinointi on olennaista Belgian kaltaisessa liittovaltiossa, missä suuri osa menoja koskevasta toimivallasta on siirretty valtiotasoa alemmille hallintotasoille. Muodollista sopimusta vuotuisista tavoitteista kaikilla hallintotasoilla ei edelleenkään ole vuonna 2013 tehdystä yhteistyösopimuksesta huolimatta, mikä vaikeuttaa julkisen talouden koordinointia. Toisin kuin aiemmissa vakausohjelmissa, kun neuvottelukomitea pani merkille julkisen talouden kehitysarvion, kaikki hallintotasot hyväksyivät vuoden 2018 vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden kehityksen kokonaisarvion ja tukivat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2020 mennessä kaikilla hallintotasoilla. Vaikka hyväksyntä lisäsi kehityksen kokonaisarvion uskottavuutta, vuotuisista julkisen talouden tavoitteista kullakin hallintotasolla ei päästy muodolliseen sopimukseen. Erimielisyys tavoitteista voi heikentää keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän kokonaisarvion toteutumista. Lisäksi se estää finanssipolitiikkaa käsittelevän korkean neuvoston julkisen sektorin lainanottotarvetta käsittelevän jaoston mahdollisuuksia valvoa näiden tavoitteiden noudattamista. Vuoden 2019 vakausohjelma sisältää vain suuntaa-antavia julkisen talouden kokonais- ja välitavoitteita, sillä sekä liittovaltion tasolla että alue- ja kuntatasolla järjestettiin vaalit 26 päivänä toukokuuta 2019.

                  (13)

                  Viimeaikainen talouskasvu on johtanut työllisyyden kasvuun, ja työllisyys on korkeimmillaan kymmeneen vuoteen. Siitä huolimatta työntekijöiden siirtyminen työvoiman ulkopuolelta tai työttömyydestä työllisiksi on edelleen vähäistä eikä Belgia ole saavuttamassa työllisyysasteen osalta Eurooppa 2020 -tavoitettaan (73,2 prosenttia). Alueelliset työmarkkinaerot ovat edelleen suuria. Huolimatta tasaisesta laskusuuntauksesta viimeisten viiden vuoden aikana nuorisotyöttömyys ylittää selvästi unionin keskiarvon Brysselissä. Matalan osaamistason työntekijöiden, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, ikääntyneiden työntekijöiden ja vammaisten osallistuminen työmarkkinoille on vähäistä. Tämä viittaa siihen, että sekä rakenteelliset että väestöryhmäkohtaiset tekijät estävät työmarkkinoille integroitumista ja että nykyiset aktivointitoimenpiteet eivät ole yhtä toimivia kaikkien väestöryhmien kohdalla. Ikääntyneiden (55–64-vuotiaiden) työntekijöiden työllisyysaste on edelleen alle unionin keskiarvon, ja ero unionin keskiarvoon on edelleen suuri yli 60-vuotiaiden kohdalla. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, erityisesti naisten, työttömyys on edelleen muita yleisempää, heidän työvoimaosuutensa on pienempi, heidän osuutensa köyhistä työssäkäyvistä on muita suurempi, ja he ovat useammin ylipäteviä. Uusien tulokkaiden kotouttamiseksi ja syrjinnän torjumiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, mutta koordinointi on kuitenkin edelleen puutteellista pyrittäessä vastaamaan maahanmuuttajataustaisten henkilöiden kohtaamiin haasteisiin. Vähäisen työmarkkinoille osallistumisen parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä niin kutsutun Jobs deal -työmarkkinauudistuksen yhteydessä, mutta niiden vaikutuksia on vielä arvioitava.

                  (14)

                  Työnteon taloudellisia pidäkkeitä on edelleen merkittävästi. Vaikka verotuksen muutos on kaventanut työn verokiilaa, se on edelleen keskimäärin suuri kaikkien palkansaajien keskuudessa lukuun ottamatta erittäin pienipalkkaisia (joiden palkka on 50 prosenttia keskipalkasta). Belgia on edelleen ainoa jäsenvaltio, jossa työttömyysetuuksia ei ole rajoitettu ajallisesti, vaikka ne asteittain pienenevätkin. Sairauden tai vamman vuoksi etuuksia saavilla ja kotitalouksien toisilla tulonsaajilla on taloudellisia pidäkkeitä ottaa vastaan kokopäivätyötä. Erityisesti yksinhuoltajilla (ja vähemmässä määrin pareilla, joilla on lapsia) on vain vähän taloudellisia kannustimia (kokoaika)työn vastaanottamiseen siitä aiheutuvien kustannusten ja etuuksien menettämisen vuoksi. Lisäksi voi syntyä koordinointiongelmia, sillä vastuu sosiaalisesta suojelusta on jaettu liittovaltion, alueellisten ja paikallisten tasojen kesken. Sosiaaliturvajärjestelmä ei virallisesti kata itsenäisiä ammatinharjoittajia työttömyysetuuksien, työtapaturmien ja ammattitautien osalta.

                  (15)

                  Koulutustulosten heikkeneminen oppivelvollisuuskoulutuksen puitteissa ja merkittävät erot koulutusjärjestelmässä ovat edelleen ongelma. Niiden nuorten osuutta, jotka eivät hallitse perustaitoja, on tarpeen pienentää erityisesti ranskankielisessä yhteisössä, jossa osuus on OECD:n keskiarvoa korkeampi. Sosioekonomisesta taustasta ja maahanmuuttajataustasta aiheutuvat koulutustulosten erot ovat suuria. Opettajat tarvitsevat lisää tukea moninaisuuden hallintaan, ja heidän täydennyskoulutustaan on yhä tarpeen mukauttaa. Koulutustulosten parantamiseen ja erojen kaventamiseen tähtääviä uudistuksia on vauhditettava, jotta voidaan lisätä osaamisvaltaista, kestävää ja osallistavaa kasvua sekä sosiaalista osallisuutta. Ranskankielisen yhteisön merkittävä koulu-uudistus Pacte d’excellence etenee. Hankkeen tarkoituksena on parantaa perustaitoja, tehokkuutta ja hallinnointia sekä vähentää eriarvoisuutta. Sen yhteydessä on annettu asetuksia opettajien töiden organisoinnista, yhteisestä opetussuunnitelmasta, koulujen johtajien asemasta sekä uusien oppilaiden ranskan kielen taidosta, ja ne tulevat voimaan syyskuussa 2020. Flaaminkielinen yhteisö toteuttaa joitakin keskiasteen koulutuksen uudistuksia lukuvuodesta 2019/2020 alkaen, mutta oppilaiden ohjaaminen varhaisessa vaiheessa erityyppisiin kouluihin on edelleen ongelma. Näiden uudistusten ja toimenpiteiden vaikutus riippuu myös niiden tosiasiallisesta täytäntöönpanosta ja seurannasta. Belgian liittoparlamentti on myös laskenut oppivelvollisuusiän kuudesta vuodesta viiteen. Kun otetaan huomioon jo ennestään suuret koulutusmenot, uudistuksissa on keskityttävä entistä enemmän järjestelmän tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseen ja sen kykyyn tuottaa tulevaisuudessa tarvittavia ja työmarkkinoiden kannalta olennaisia taitoja.

                  (16)

                  Taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ja vähäinen ammatillinen liikkuvuus haittaavat työllisyyden ja tuottavuuden kasvua. Huolimatta useista alueellisista ja liittovaltion toimista, joilla on pyritty paikkaamaan osaamisvajetta ja lisäämään aktivointia myös osana Jobs deal -uudistusta, työvoimapulaa esiintyy useilla aloilla, erityisesti tieto- ja viestintätekniikassa, rakennusalalla sekä terveydenhoidossa. Rakennusalan kasvua hidastavat taitojen puute ja työvoimapula. Joillakin aloilla työvoiman uudelleenkoulutusta ja jatkokoulutusta on lisättävä merkittävästi. Myös aikuisten osallistuminen koulutukseen ja ammatilliseen liikkuvuuteen on vähäistä. Heikko kielitaito on merkittävä ongelma etenkin Brysselissä, jossa vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman mukaan noin puolessa tarjolla olevista työpaikoista edellytetään sekä ranskan että hollannin taitoa. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on suuri, mutta tutkinnon suorittaneita on liian vähän luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla (jäljempänä ’STEM-alat’). Vuonna 2016 Belgia sijoittui unionissa 26. sijalle STEM-alojen korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrässä, ja näihin aloihin liittyvillä koulutusaloilla aloittaneiden uusien opiskelijoiden määrä oli alhainen etenkin naisten osalta. Flanderin vuosia 2012–2020 koskevan STEM-toimintasuunnitelman toteuttaminen on kokonaisuudessaan edennyt, mutta keskiasteen teknisen tai ammattitutkinnon suorittaneiden määrä on STEM-aloilla pysynyt vuoden 2010 tasolla. Ranskankielisellä yhteisöllä ei ole STEM-aloja koskeva suunnitelmaa, ja sen on vielä toteutettava äskettäin hyväksytty digitaalista koulutusta koskeva strategia. Yrittäjätaitojen ja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan alan taitojen puute jarruttaa uusien yritysten perustamista. Digitaalisten taitojen yleinen taso on hyvä, mutta se ei ole paranemassa. Vuoden 2019 kansallisessa uudistusohjelmassa korostetaan Flanderin ja Vallonian välistä sopimusta sekä Flanderin ja Brysselin pääkaupunkialueen välillä suunniteltua sopimusta alueiden välisen työvoiman liikkuvuuden parantamiseksi.

                  (17)

                  Tutkimus- ja kehitystoiminta on keskittynyt muutamille teollisuudenaloille eikä innovoinnin levittäminen muualle talouteen ole riittävää, mikä viime kädessä vaikuttaa tuottavuuden kasvuun. Julkisin varoin rahoitettu tutkimustoiminta vaikuttaa olevan alle unionin keskiarvon. Tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin alalla on myös alueiden välisiä ja sisäisiä eroja. Strategisia investointeja koskevassa kansallisessa suunnitelmassa todetaan, että lisäämällä digitalisointia voitaisiin parantaa maan tuottavuutta ja innovointikapasiteettia. Tämä edellyttää digitaaliseen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja, mukaan lukien toimia, joilla 5G saadaan onnistuneesti käyttöön, inhimillistä pääomaa ja yrittäjyyttä sekä digitaaliteknologian nopeaa käyttöönottoa erityisesti yrityksissä, jotka ovat jääneet siinä jälkeen.

                  (18)

                  Tieinfrastruktuurin laatu heikkenee, sillä siihen ei ole vuosiin kohdistettu kuin vähäisiä julkisia investointeja. Laajan ja tiheän tieverkon ylläpito ei myöskään vaikuta kustannustehokkaalta alueiden ja paikallisviranomaisten kannalta. Belgian tiet ovat unionin ruuhkaisimpia. Rautatieverkko on tiheä ja laadukas, mutta sen valmiiksi saaminen ja parantaminen on edelleen haaste, ja etenkin Brysselin ympäristössä sekä Antwerpenin ja Zeebruggen satamiin johtavilla väylillä on ruuhkia. Esikaupunkialueiden rautatieinfrastruktuuriin ja opastinlaitteisiin on suunniteltu merkittäviä investointeja, mutta niitä jarruttavat erityisesti alueiden talousarviomäärärahojen myöntämistä koskevat säännöt. Lisäksi vääristävät kannustimet ja kilpailun ja investointien esteet kotimaan rautateiden henkilöliikenteessä ja kaupunkien välisessä linja-autoliikenteessä rajoittavat vaihtoehtoisten joukkoliikenteen ja vähäpäästöisen liikenteen kysyntää ja tarjontaa. Lisääntyvät ruuhkat johtuvat osittain henkilöautojen jatkuvasta lisääntymisestä, johon kannustavat teiden maksuttomuus, työsuhdeautovähennys ja alhainen ympäristöverotus. Kiinteän omaisuuden varainsiirtoverot ovat korkeita, ja työsuhdeautojärjestelmä vaikuttaa haitallisesti liikkuvuuteen. Rautatiepalvelujen laatu on heikentynyt, ja julkisen liikenteen tarjonnassa on kaupunkialueilla sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välillä parantamisen varaa erityisesti Valloniassa, jossa työhön pääseminen on työnhakijoille merkittävä ongelma. Vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman mukaan merkittäviä investointeja ja uudistuksia on käynnissä kaikilla alueilla, ja liittovaltiotasolla edistytään – yhteistyössä alueiden kanssa – Brysselin esikaupunkialueiden rautatieverkoston loppuun saattamisessa. Belgia on hyväksynyt lain kotimaan rautatiepalveluiden avaamisesta, mutta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisen matkustajaliikenteen, josta on liikenteenharjoittajan kanssa tehty suoraan sopimus, osuus on Belgiassa edelleen erittäin suuri. Yksityiset linja-autoliikenteen harjoittajat eivät saa harjoittaa kaukoliikenteen linja-autopalveluja. Takseja koskeva sääntely puolestaan vaihtelee paikallisviranomaisten välillä. Vaikka alueet ovat laatineet omat liikkuvuussuunnitelmansa, koordinoinnin monimutkaisuus estää johdonmukaisen vision liikkuvuudesta Belgian sisällä ja mahdollisesti myös Belgian ja sen rajakaupunkien ja -alueiden välillä. Rautatiealan sääntelyviranomaisella on varaa kehittää sääntelytoimintansa soveltamisalaa.

                  (19)

                  Energiasiirtymän tueksi tarvitaan huomattavia investointeja. Vanhan, ennen energianormien käyttöönottoa rakennetun rakennuskannan kunnostaminen auttaa saavuttamaan vuosien 2020 ja 2030 päästövähennystavoitteet. Vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotto on melko vähäistä. Tarvitaan suuria investointeja sähköntuotantoon sekä yhteenliittämiskapasiteettia, älykkäitä verkkoja, varastointia ja energiatehokkuutta.

                  (20)

                  Hallituksen toimista huolimatta yrityksille aiheutuvat runsaat sääntely- ja hallintorasitteet kuormittavat yrittäjyyttä. Start-up- ja pienyritysten verotusta on kevennetty, mutta rahoitusinvestointien verotus on edelleen monimutkainen. Belgia on uudistanut yhtiölainsäädäntöään, minkä seurauksena on vähennetty yhtiömuotojen määrää, helpotettu sähköistä viestintää oikeudellisissa asioissa, vähennetty vähimmäispääomavaatimuksia ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman mukaisesti uudistettu maksukyvyttömyyslainsäädäntöä niin, että se koskee erityisesti myös vapaita ammatteja. Näistä toimista huolimatta rakennuslupien saannissa on pitkiä viiveitä, kiinteistöjen rekisteröinti on kallista ja oikeudenkäyntimenettelyt ovat pitkiä. Hallinto-oikeuden alalla on haasteita, jotka johtuvat resurssien puutteesta ja pitkällisistä menettelyistä, mikä viivästyttää merkittävästi erityisesti rakennuslupien käsittelyä mutta myös hankintamenettelyjä. Lisäksi ilmasto-, energia-, digitaali- ja liikennepolitiikkojen koordinointi on monimutkaista ja siinä on parantamisen varaa. Tulliviranomaisten ja markkinavalvontaviranomaisten välinen yhteistyö on puutteellista, jolloin on suurempi riski, että unioniin pääsee vaatimusten vastaisia tuotteita Belgian rajojen kautta. Vaikutustenarviointia voitaisiin integroida päätöksentekoprosessiin paremmin. Yritysten saatavilla olevien digitaalisten julkisten palvelujen laatu on heikko. Oikeuslaitoksen puutteellinen digitalisointi, erityisesti tiedonkeruussa, on edelleen huomattava haaste. Digitalisoinnin loppuun saattaminen on tärkeää, jotta oikeuslaitoksen laatua voidaan parantaa edelleen esimerkiksi päivittämällä toimintaprosesseja ja hallinnoimalla paremmin tuomioistuinten henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja.

                  (21)

                  Kilpailun ja investointien esteet useiden yrityspalveluiden alalla haittaavat kasvua ja tuottavuutta. Uusien palveluntarjoajien aloittamisasteet ovat huomattavasti alle unionin keskiarvon, kun taas voitot ovat unionin keskiarvoa suuremmat. Komission laatima rajoittavuutta kuvaava indikaattori osoittaa, että kirjanpitäjiä, veroneuvojia, arkkitehteja ja kiinteistönvälittäjiä koskeva Belgian sääntelykehys on huomattavasti tiukempi kuin unionissa keskimäärin. Äskettäin annetussa laissa tiukennetaan patenttiasiamiehiä koskevia vaatimuksia. Liittovaltion suunnittelutoimisto arvioi, että vähentämällä reilusti sääntelytaakkaa, joka kohdistuu oikeudellisiin palveluihin, taloushallinnon palveluihin ja arkkitehtipalveluihin, lisättäisiin työn tuottavuutta. Kiinteistökauppoja koskevat säännellyt notaarimaksut ovat huomattavia, mikä nostaa jo ennestään korkeita rekisteröintiveroja. Alueet ovat edistyneet epätasaisesti käsiteollisuuden ja kaupan ammatteja koskevissa uudistuksissa. Vähittäiskaupan alalla on edelleen toimintarajoituksia, jotka haittaavat alan tuottavuutta ja estävät investointeja. Supermarketketjujen kilpailu ei ole optimaalista, mikä johtuu pääasiassa voimakkaasta keskittymisestä ja markkinoille tulon ja niiltä poistumisen hitaudesta. Vähittäiskaupan sääntelyindikaattorin mukaan Belgiassa rajoitetaan jäsenvaltioista kuudenneksi eniten vähittäiskauppiaiden toimintaympäristöä. Vuoden 2019 kansallisessa uudistusohjelmassa korostetaan viimeaikaisia Brysselin pääkaupunkialueella toteutettuja uudistuksia, joilla helpotetaan vähittäiskaupan sijoittumista. Tietoliikennemarkkinoille on tyypillistä voimakas keskittyminen (jota viimeaikaiset yritysostot lisäävät entisestään) ja kilpailun vähäisyys. Tämä käy ilmi myös suhteellisen korkeista kiinteän verkon palvelujen hinnoista verrattuna vertaismaihin. Kiinteiden verkkojen vähittäismarkkinoille ovat tyypillisiä vakiintuneiden operaattorien ja kaapeliverkko-operaattorien maantieteellisesti määritellyt duopolit. Tämä voi luoda esteitä joidenkin operaattoreiden yhdistettyjen kiinteän verkon ja mobiiliverkon palvelujen tarjoamiselle. Vuoden 2019 kansallisessa uudistusohjelmassa tuodaan esiin, että talousoikeutta koskeva uudistus, jolla on tarkoitus parantaa kilpailulainsäädännön noudattamista ja maan kilpailuviranomaisen toimintaa tehostamalla menettelyjä ja vähentämällä riskiä uusista riita-asioista markkinatuomioistuimessa, on hyväksytty. Belgian kilpailuviranomaisen resurssit ovat vähäiset muiden jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten resursseihin verrattuna.

                  (22)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Belgia voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (23)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Belgialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (24)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on vuonna 2020 enintään 1,6 prosenttia, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä; jatkaa uudistuksia pitkäaikaishoito- ja eläkejärjestelmien taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi muun muassa rajoittamalla varhaista eläkkeelle siirtymistä; parantaa julkisten menojen koostumusta ja tehokkuutta erityisesti menojen uudelleenarviointien avulla ja koordinoi julkisen talouden toimia kaikilla hallintotasoilla, jotta voidaan luoda liikkumavaraa julkisille investoinneille;

         2.

            poistaa työnteon pidäkkeitä ja lisää aktiivisten työvoimapolitiikkojen vaikuttavuutta etenkin matalan osaamistason, ikääntyneiden ja maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden kohdalla; parantaa koulutusjärjestelmän suoriutumista ja osallistavuutta ja puuttuu taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaanto-ongelmaan;

         3.

            keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan kestävään liikenteeseen, mukaan lukien rautatieinfrastruktuurin parantaminen, sekä vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen ja tutkimukseen ja innovointiin etenkin digitalisaation alalla, ottaen huomioon alueelliset erot; vastaa kasvaviin liikkuvuuden haasteisiin vahvistamalla kannustimia, joilla lisätään joukkoliikenteen ja vähäpäästöisen liikenteen kysyntää ja tarjontaa, ja poistamalla tähän liittyviä esteitä;

         4.

            vähentää sääntelyyn liittyvää ja hallinnollista rasitusta, jotta voidaan kannustaa yrittäjyyteen ja poistaa palvelualan kilpailuesteitä etenkin tietoliikenteen, vähittäiskaupan ja asiantuntijapalvelujen alalla.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Bulgarian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/8

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Bulgarian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Bulgariaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti rahoitussektorilla on haavoittuvuustekijöitä samalla kun yritykset ovat hyvin velkaantuneita ja niillä on järjestämättömiä lainoja. Vaikka epätasapainojen lähteisiin puuttumisessa on edistytty, pankkien ja muun rahoitusalan valvontaa ja ohjausta koskevien viimeaikaisten uudistusten täysimääräinen täytäntöönpano ja seuranta on ratkaisevan tärkeää.

                  (3)

                  Bulgaria toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuonna 2018 maan julkinen talous oli 2 prosenttia ylijäämäinen suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan Bulgarian hallitus tähtää 0,3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2019, 0,4 prosentin ylijäämään vuonna 2020, 0,2 prosentin ylijäämään vuonna 2021 ja 0,1 prosentin ylijäämään vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan asteittain 22,6 prosentista vuonna 2018 suhteessa BKT:hen 16,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,7 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Bulgarian vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Verotulot ja verosäännösten noudattaminen paranevat, ja käynnissä on useita aloitteita. Veronkanto ei kuitenkaan näytä kehittyvän kaikkialla samassa tahdissa. Tämä koskee erityisesti työhön liittyvää verotusta ja sosiaaliturvamaksuja sekä joitakin valmisteveroluokkia. Näytön perusteella myös pimeä työ ja polttoaineiden laiton kauppa ovat edelleen haaste. Veronkannon parantamiseen tähtäävien toimien jatkaminen ja kohdennetut lisätoimenpiteet verojärjestelmän tiettyjen osien haasteiden ratkaisemiseksi ovat ensiarvoisen tärkeitä, jotta edelleen laaja-alaista harmaata taloutta saadaan hillittyä.

                  (7)

                  Hallitus on toteuttanut toimia julkisen varainkäytön vaikuttavuuden parantamiseksi. Maailmanpankki on saanut valmiiksi useita julkisia instituutioita (ministeriöitä ja kuntia) kattavan menojen uudelleenarvioinnin ja kaksi pilottitutkimusta, joista toinen käsittelee poliisi- ja pelastustoimea ja toinen jätevesihuoltoa, sekä laatinut hallitukselle käsikirjan tulevia arviointeja varten. Hallitus otti vuoden 2018 keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiassa käyttöön joukon tulosindikaattoreita, joilla on tarkoitus arvioida eri politiikanalojen menojen vaikutuksia pitkällä aikavälillä ja auttaa talousarvion arvioinnissa ja suunnittelussa. Näiden aloitteiden jatkotoimien odotetaan parantavan julkisten menojen laatua, tehokkuutta ja läpinäkyvyyttä ja sitä kautta julkishyödykkeiden tarjontaa ja laatua.

                  (8)

                  Valtionyhtiöt kärsivät heikosta omistajaohjauksesta, mikä heijastuu pitkälti myös niiden taloudelliseen suorituskykyyn. Valtionyhtiöiden omistajaohjauksen oikeudellista kehystä uudistetaan parhaillaan yhteistyössä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa ja komission perustaman rakenneuudistusten tukipalvelun tuella. Uudistuksella pyritään korjaamaan nykyisiä puutteita lähentämällä kansallista lainsäädäntöä valtionyhtiöiden omistajaohjausta koskeviin OECD:n suuntaviivoihin. Kehyksen hyväksyminen ja tehokas täytäntöönpano varmistavat uudistuksen jatkuvuuden ja ovat ratkaisevan tärkeitä sen onnistumisen kannalta.

                  (9)

                  Talouden suotuisan toimintaympäristön ansiosta pankkien vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden tunnusluvut paranivat keskimäärin. Samalla rahoitusalan ulkopuolisten yritysten järjestämättömien lainojen määrä supistui, vaikka se onkin edelleen suuri. Järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoista on tullut dynaamisemmat. Bulgarian kansallispankki hyväksyi 30. toukokuuta 2019 päätöksen järjestämättömien saamisten käsittelyä koskevien Euroopan pankkiviranomaisen ohjeiden täytäntöönpanosta. Rahoitusalan arviointien edellyttämät jatkotoimet ovat vahvistaneet pankkisektoria, mutta joitakin haavoittuvuuksia on edelleen jäljellä. Vuoden 2018 uusiin sääntelyaloitteisiin kuuluivat säännöt, jotka koskevat suuria riskikeskittymiä ja asiakaskokonaisuuksien tunnistamista, vastasyklisen pääomapuskurikannan korottaminen ja makrovakausvälineiden käyttöönotto lainanottajiin kohdistuvissa toimenpiteissä. Lähipiirin liiketoimia koskevien lainsäädäntöaloitteiden jatkotoimina suoritettavat jatkuvat valvontatoimet lähipiirille myönnettävien lainojen rajoittamiseksi ja vakuuksiin liittyvien säännösrikkomusten rankaisemiseksi ovat olennaisen tärkeitä moitteettomien liiketoimintakäytäntöjen tukemiseksi. Pankkien kriisinratkaisukehyksen vahvistaminen on toinen parhaillaan toteutettava toimenpide, joka parantaa rahoitusalan häiriönsietokykyä.

                  (10)

                  Maksukyvyttömyysjärjestelyjen uudistuksen valmistuminen voisi auttaa yksityisen sektorin suuren velkamäärän ja järjestämättömien lainojen edelleen suuren osuuden vähentämisessä. Joidenkin elementtien puuttuminen heikentää maksukyvyttömyyskehyksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta, mikä tekee maksukyvyttömyysmenettelyistä hitaita ja kalliita. Samalla riittävien seurantavälineiden puuttuminen estää nykyisten ja uusien maksukyvyttömyyttä edeltävien menettelyjen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen asianmukaisen analysoinnin sekä konkreettisten esteiden tai heikkojen kohtien tunnistamisen. Lokakuussa 2018 Bulgaria pyysi komission rakenneuudistusten tukipalvelusta apua edistääkseen maksukyvyttömyyskehyksen uudistamista. Hankkeen tavoitteena on kartoittaa maksukyvyttömyyskehyksen puutteet ja laatia etenemissuunnitelma niiden korjaamiseksi. Uudistuskehityksen tukeminen ja tulevan etenemissuunnitelman toteuttaminen on tärkeää.

                  (11)

                  Bulgaria hyväksyi lainsäädäntömuutoksia vuonna 2018 ja toukokuussa 2019 ja pyrkii siihen, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849 (6) (neljäs rahanpesun vastainen direktiivi) saatetaan täysin johdonmukaisesti osaksi maan kansallista lainsäädäntöä. Näiden toimenpiteiden tulokselliseen toteuttamiseen olisi kiinnitettävä huomiota. Viranomaiset eivät ole vieläkään viimeistelleet kansallista riskinarviointia tai tiedottaneet siitä, vaikka se toimii kulmakivenä suunniteltaessa riittäviä kansallisia toimenpiteitä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumiseksi. Lisäksi viimeaikainen kehitys pankkisektorilla viittaa siihen, että kansainvälisten rahoitusliiketoimien kansallista valvontaa on parannettava ja rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellinen täytäntöönpano on varmistettava. Korruptioriski on otettava paremmin huomioon, sillä se on rahanpesun esirikos. Bulgarian viranomaisten on saatava aikaan konkreettista näyttöä käytännön tuloksista, josta ovat osoituksena korkean tason korruptiotapauksissa annetut lopulliset tuomiot. Talousrikostutkinnan ja taloudellisen profiloinnin käyttö on vähäistä.

                  (12)

                  Pankkien ulkopuolista valvontaa ollaan uudistamassa. Rahoitusvalvontakomissio hyväksyi syyskuussa 2017 pankkien ulkopuolisen rahoitusvalvonnan uudistamista koskevan toimintasuunnitelman yhteistyössä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kanssa. Käynnissä olevan toimintasuunnitelman täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano ja sen noudattamisen valvonta edistävät pankkien ulkopuolisen rahoitussektorin asianmukaista valvontaa. Sekundaarilainsäädäntöön on tehty muutoksia, joilla pyritään parantamaan arvostussääntöjä ja niiden soveltamista. Niiden tuloksellinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ratkaisisi jäljellä olevat, aiemmin havaitut arvostusongelmat. Lisäksi konsernitason valvonta on edelleen ongelma asianmukaisen riskiperusteisen vakuutusvalvonnan varmistamisessa.

                  (13)

                  Autovakuutusalalla on joitakin haavoittuvuuksia. Tarkkaan määriteltyjen korvaussääntöjen avulla tuomarit voisivat antaa yhdenmukaisempia tuomioita yksittäisissä tuomioistuinkäsittelyissä. Tällainen menettely auttaisi pitkällä aikavälillä vähentämään moottoriajoneuvojen vastuuvakuutusalan kustannuksia, volatiliteettia ja vakuutusriskiä. Alan kestävyyttä parantaisi myös parempi hinnoittelu, jossa asiakkaiden ajohistoria otettaisiin huomioon. Rahoitusvalvontakomissio on ehdottanut bonus-malus-järjestelmää, josta käydään laajaa julkisesta keskustelua. Lisäksi vihreän kortin järjestelmää hallinnoivan viraston likviditeettiin on suhtauduttu erittäin huolestuneesti pääasiassa siksi, että yksi bulgarialainen vakuutuksenantaja ei ole kyennyt maksamaan korvauksia. Järjestelmän uskottavuuden ja tehokkuuden kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenet noudattavat tiukasti velvoitteitaan.

                  (14)

                  Infrastruktuurissa on suuria investointivajeita. Liikenneinfrastruktuurin kattavuus ja laatu ovat parantuneet, mutta ne ovat edelleen unionin keskiarvoa heikompia. Euroopan laajuinen liikenneverkko on edelleen Bulgariassa kesken. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Rautatie- ja maantieosuuksien sekä niihin liittyvien Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmien ja älykkäiden liikennejärjestelmien kehittämistä on jatkettava. Bulgariassa yhdyskuntajätevesien viemäröinti- ja käsittelyaste on matala, ilmansaastetasot korkeita, kaatopaikoille päätyvän yhdyskuntajätteen osuus suuri ja kierrätysaste huomattavasti unionin keskiarvoa alhaisempi. Investointeja kestävään vesihuoltoon, resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymiseen tarvitaan. Lisäksi investointitarpeet energia-alalla sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi ovat huomattavia. Talouden korkea energiaintensiteetti ja hidas edistyminen energiatehokkuustavoitteiden saavuttamisessa erityisesti rakennusalalla haittaavat maan yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä. Siksi on lisättävä toimia, joilla varmistetaan, että teollisuuteen, liikenteeseen ja rakennusalalle tehdään huomattavia energiansäästöjä tuottavia kohdennettuja investointeja. Bulgarian kansallisessa ilmasto- ja energiasuunnitelmassa hahmoteltujen painopisteiden mukaiset lisäinvestoinnit puhtaan energian infrastruktuuriin (kuten puhtaaseen ja vähähiiliseen sähköntuotantoon, siirtoverkkoihin ja älykkäisiin verkkoihin) auttaisivat osaltaan parantamaan talouden yleistä kilpailukykyä sekä ihmisten elämänlaatua.

                  (15)

                  Vaikka julkiset tutkimusmäärärahat kasvoivat vuonna 2018, tutkimus- ja kehitysmenot ovat edelleen hyvin pienet sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Suuret monikansalliset yritykset ovat hallitsevassa asemassa yksityisen sektorin tutkimus- ja kehitysinvestoinneissa, jotka keskittyvät pääkaupunkiseudulle. Uudistusten hidas toteuttaminen ja tutkimus-, kehitys- ja innovointijärjestelmän suuri hajanaisuus heikentävät tutkimus- ja kehitysinvestointien vaikutusta tuottavuuteen ja kasvuun. Moni yliopisto ja tutkimuslaitos pärjää edelleen heikosti korkeatasoisessa tieteellisessä tutkimuksessa. Tiede- ja yritysmaailman väliset yhteydet ovat edelleen hyvin heikot, ja inhimillisen pääoman saatavuus tutkimus- ja kehittämisjärjestelmässä on huomattava huolenaihe. Klusterit ja niiden tarjoamat mahdollisuudet ovat Bulgariassa alikehittyneitä, sillä niillä ei useinkaan ole kriittistä massaa. Lisäuudistusten, toimivamman ohjausjärjestelmän ja vaikuttavampien julkisten investointien avulla voidaan maksimoida vaikutukset tuottavuuteen ja parantaa talouden kilpailukykyä. Lisäksi digitalisaation lisääntyminen yrityksissä ja uusien liiketoimintamallien käyttöönotto ovat ratkaisevan tärkeitä maan tuottavuuden kannalta.

                  (16)

                  Julkisen hallinnon ja sähköisen viranomaisasioinnin uudistukset edistyvät hitaasti ja tuottavat riittämättömiä parannuksia, ja liiketoimintaympäristö pysyy heikkona. Useita uudistustoimenpiteitä on hyväksytty, mutta niiden toteuttaminen käytännössä on edennyt hitaasti. Institutionaaliset puutteet, sääntelyn epävarmuus, korruptio ja riittämätön työvoiman tarjonta ovat edelleen suurimmat esteet investoinneille. Julkisen sektorin hallintoa hyödyttäisivät suurempi läpinäkyvyys, selvemmät säännöt ja pitkän aikavälin perspektiivi. Myös tuotetestauksessa ja -turvallisuudessa esiintyy puutteita vähäisten taloudellisten ja henkilöresurssien vuoksi. Vaikka suurin osa kansalliseen hankintastrategiaan kuuluvista toimenpiteistä on hyväksytty, niiden toteuttaminen vaatii jatkuvaa seurantaa, valvontaa ja arviointia. Hankintoja tehdään usein ilman tarjouskilpailua ja usein yhden ainoan tarjouksen perusteella, mikä vaarantaa järjestelmän läpinäkyvyyden ja toimivuuden. Julkisten hankintojen sektorin hallinnolliset valmiudet ovat jatkuva haaste, samoin julkisia hankintoja tekevien tahojen ammattimaistaminen ja yhdistetyt hankinnat. Sähköisten hankintamenettelyjen huomattava viivästyminen estää julkisten hankintamenettelyjen läpinäkyvyyden ja tehokkuuden parantamisen.

                  (17)

                  Työmarkkinatilanne on parantunut, mutta haasteita riittää edelleen. Työllisyysaste on noussut korkeimmalle tasolle Bulgarian unioniin liittymisen jälkeen, ja työttömyysaste on unionin keskiarvon alapuolella. Myönteisestä kehityksestä huolimatta joillakin väestöryhmillä, kuten heikosti koulutetuilla, nuorilla, romaneilla ja vammaisilla, on edelleen vaikeuksia saada töitä. Pitkäaikaistyöttömien tukemiseksi ollaan toteuttamassa erityistoimia. Vuonna 2018 heidän osuutensa työvoimasta oli 3 prosenttia. Vaikuttavien ja jatkuvien tiedotustoimien, aktiivisen työvoimapolitiikan ja integroitujen työllisyys- ja sosiaalipalvelujen yhdistelmä voisi parantaa heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistettävyyttä ja työnsaantimahdollisuuksia.

                  (18)

                  Bulgarian kasvavan osaamisvajeen korjaaminen edellyttää huomattavia investointeja. Nuorten työllistymismahdollisuudet saattaisivat parantua, jos työharjoittelujen ja oppisopimuskoulutuksen laatu ja tuloksellisuus paranisivat. Lisäksi aikuisväestön osallistuminen ammatillisiin täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteisiin on hyvin vähäistä. Digitaalisten taitojen kehittämiseen tähtäävistä toimenpiteistä huolimatta bulgarialaisten digitaaliset perustaidot (29 prosenttia väestöstä hallitsee digitaaliset perustaidot, kun unionin keskiarvo on 57 prosenttia) kuuluvat unionin heikoimpien joukkoon.

                  (19)

                  Vuonna 2018 Bulgaria ratifioi Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen vähimmäispalkoista ja asiasta käytiin useita neuvottelukierroksia, mutta silti työnantajat ja ammattiliitot ovat edelleen eri mieltä vähimmäispalkan määrittävistä kriteereistä. Objektiivista ja läpinäkyvää palkanmäärittämismekanismia koskevissa neuvotteluissa on pyrittävä laajempaan yhteisymmärrykseen. Vaikka työmarkkinaosapuolten osallistuminen toimenpiteiden ja uudistusten suunnitteluun ja toteuttamiseen näyttää lisääntyneen, jatkuva tuki tehostetulle työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle on edelleen tarpeen.

                  (20)

                  Koulutustulokset ovat edelleen huonoja ja vanhempien sosioekonominen asema vaikuttaa niihin yhä suuresti. Tämä kuvastaa koulutusjärjestelmän laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Bulgaria ei investoi riittävästi koulutukseen. Tämä koskee erityisesti esiasteen ja alemman perusasteen koulutusta, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä yhtäläisten mahdollisuuksien luomiseksi varhaislapsuudesta lähtien. Osallistuminen laadukkaaseen varhaiskasvatukseen on vähäistä erityisesti romanien ja muiden heikommassa asemassa olevien väestöryhmien lasten osalta. Koulunkäynnin varhain lopettaneiden osuus on edelleen suuri, mikä vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa kielteisesti työllistyvyyteen ja työmarkkinatuloksiin. Ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssi ja duaalikoulutusjärjestelmän saatavuus ovat edelleen riittämättömiä. Käynnissä olevista toimenpiteistä huolimatta tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa, että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden taidot riittävät johdonmukaisesti paikkaamaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin osaamisvajetta. Joitakin järjestelyjä opettajien uudelleenkouluttamiseksi ja ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi on otettu käyttöön. Opettajien perus- ja jatkokoulutusohjelmia on kuitenkin vielä vahvistettava, ja opetushenkilökunnan työskentelyolosuhteita parantavia lisätoimia tarvitaan edelleen.

                  (21)

                  Tuloerot sekä köyhyys- ja syrjäytymisriski ovat Bulgariassa edelleen suuria. Vaikka köyhyys- ja syrjäytymisriskiaste on alenemassa, vuonna 2018 se oli 32,8 prosenttia, mikä on edelleen selvästi yli unionin keskiarvon. Sosiaaliturvajärjestelmä ei kata kaikkia työntekijöitä, ja sosiaalisen suojelun järjestelmä ei riitä ratkaisemaan merkittäviä sosiaalisia ongelmia. Tämä kuvastaa sosiaalimenojen alhaista tasoa, sosiaalipalvelujen epätasaista saatavuutta kautta maan ja verojärjestelmän heikkoa uudelleenjakovaikutusta. Vuonna 2018 väestön rikkaimman 20 prosentin tulot olivat 7,7 kertaa suuremmat kuin köyhimmän 20 prosentin, eli tuloerot ovat edelleen unionin korkeimpia. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, vähimmäistulon riittävyys ja kattavuus on edelleen heikko, eikä sen säännölliseen tarkistukseen ole edelleenkään objektiivista mekanismia. Sosiaalipalvelut kärsivät heikosta laadusta ja aktiivista osallisuutta edistävän kokonaisvaltaisen lähestymistavan puutteesta. Sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuudessa on edelleen eroja. Tämä heikentää niiden kykyä tarjota kattavaa tukea heikoimmassa asemassa oleville, kuten romaneille, lapsille, vanhuksille, vammaisille ja maaseudulla asuville. Osalla väestöstä on vaikeuksia löytää kohtuuhintaisia asuntoja. Sen vuoksi tarvitaan lisätoimia, jotka edistävät aktiivista osallisuutta ja heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kuten romanien sosioekonomista integroitumista, parantavat laadukkaiden palvelujen saatavuutta ja vähentävät aineellista puutetta.

                  (22)

                  Terveydenhuoltoalaa vaivaa edelleen julkisten rahoituksen vähäisyys. Bulgariassa terveydenhuoltopalvelujen saatavuus on heikkoa, mikä johtuu rajallisten resurssien epätasaisesta jakautumisesta ja sairausvakuutusjärjestelmän heikosta kattavuudesta. Palvelujen käyttäjiltä perittävät maksut ovat huomattavia, sillä niiden on kompensoitava julkisen rahoituksen vähäisyys. Yleislääkäreiden heikko saatavuus rajoittaa perusterveydenhuollon tarjontaa. Sairaanhoitajapula on merkittävä, sairaanhoitajien määrä asukasta kohden on unionin alhaisimpia. Kansallisen terveysstrategian nopeampi ja tehokkaampi toteuttaminen auttaisi puuttumaan näihin ongelmakohtiin.

                  (23)

                  Komissio valvoo edelleen oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa Bulgariassa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän vuoksi näitä osa-alueita ei käsitellä Bulgarian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä, jotta maan liiketoimintaympäristö voi kehittyä myönteiseen suuntaan. Marraskuussa 2018 julkaistussa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin, että Bulgaria on jatkanut oikeuslaitoksen uudistamista ja korjannut puutteita korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, mutta useilla osa-alueilla tarvitaan lisätoimia. Komission on tarkoitus arvioida edistymistä uudelleen alkusyksystä 2019.

                  (24)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Bulgaria voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

                  (25)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (26)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (7), että Bulgarian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (27)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2,

            SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            parantaa veronkantoa kohdennetuilla toimenpiteillä esimerkiksi polttoaineverojen ja työn verotuksen osa-alueilla; parantaa valtion omistamien yritysten omistajaohjausta hyväksymällä tulevan lainsäädännön ja panemalla sen täytäntöön;

         2.

            varmistaa pankkisektorin vakauden tehostamalla valvontaa, edistämällä omaisuuserien asianmukaista arvostamista, pankkien vakuudet mukaan lukien, ja edistämällä toimivia järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita; varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon; vahvistaa pankkien ulkopuolista rahoitussektoria riskiperusteisen valvonnan, hiljattain hyväksyttyjen arvostussääntöjen ja konsernitason valvonnan tehokkaalla täytäntöönpanolla; toteuttaa tulevan etenemissuunnitelman maksukyvyttömyyskehyksessä havaittujen puutteiden korjaamiseksi; edistää autovakuutusalan vakautta vastaamalla markkinoiden haasteisiin ja korjaamalla jäljellä olevia rakenteellisia heikkouksia;

         3.

            keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, liikenteeseen, erityisesti sen kestävyyteen, vesi-, jäte- ja energiainfrastruktuureihin ja energiatehokkuuteen alueelliset erot huomioon ottaen ja liiketoimintaympäristön parantamiseen;

         4.

            parantaa työllistettävyyttä vahvistamalla osaamista, myös digitaalista osaamista; parantaa koulutuksen laatua, työmarkkinarelevanssia ja inklusiivisuutta erityisesti romanien ja muiden heikommassa asemassa olevien väestöryhmien kohdalla; edistää sosiaalista osallisuutta parantamalla integroitujen työllisyys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta ja vähimmäistoimeentulotukea; parantaa terveyspalvelujen saatavuutta muun muassa pienentämällä palvelujen käyttäjiltä perittäviä maksuja ja puuttumalla terveydenhuollon työntekijäpulaan.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL L 320, 10.9.2018, s. 7.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Tšekin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/15

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Tšekin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/03)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Tšekkiä koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Tšekki toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan hallitus odottaa julkisen talouden siirtyvän 0,3 prosentin ylijäämästä vuonna 2019 suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) 0,2 prosentin alijäämään vuonna 2020. Alijäämän ennustetaan kasvavan asteittain 0,5 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuonna 2019 alijäämätavoite on rakenteellisin luvuin 1 prosentti ja vuodesta 2020 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen siten, että se on 29,7 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen odotetaan kasvavan edelleen, kun taas kokonaistulot vähenevät hieman suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 heikkenevän noin -0,1 prosenttiin ja vuonna 2020 edelleen -0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tšekin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Tšekillä on pitkällä aikavälillä keskisuuria julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista. Eläkemenot ovat merkittävin pitkän aikavälin kestävyyteen kielteisesti vaikuttava tekijä, sillä niiden odotetaan kasvavan noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Pitkän aikavälin riskit aiheutuvat epäsuotuisasta väestönkehityksestä sekä siitä, että eläkeiän lakisääteiseksi ylärajaksi on asetettu 65 vuotta. Tämän seurauksena vanhushuoltosuhde eli ikääntyneiden määrä suhteessa aktiiviväestöön lähes kaksinkertaistuu noin 50 prosenttiin vuoteen 2070. Viimeaikaiset toimenpiteet parantavat eläkkeiden riittävyyttä. Eläke-etuuksien avokätisempien indeksiehtojen lisäksi hallitus on korottanut peruseläkkeen määrää ja iäkkäämpien eläkkeensaajien eläkkeitä. Näiden lisäksi ei kuitenkaan toteuteta toimia, jotka parantaisivat kestävyyttä. Esimerkiksi lakisääteistä eläkeikää ei nosteta automaattisesti elinajanodotteen paranemisen myötä. Tällä hetkellä kaikki muutokset eläkeikään (lakisääteiseen ja varhaiseläkkeeseen) tehdään hallituksen ehdotuksesta, ja parlamentin on hyväksyttävä ne. Nämä toimenpiteet voitaisiin yhdistää työmarkkinapolitiikkaan, jolla tuettaisiin pidempiä työuria ja aliedustettujen väestöryhmien osallistumista. Ikäsidonnaisten julkisten terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä, mikä myös heikentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Tässä yhteydessä sairaalasektorin lisäkeskittäminen ja perusterveydenhuoltoon sekä integroituun sosiaali- ja terveydenhuoltoon investoiminen voisi parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta.

                  (7)

                  Tšekin keskuspankki voi asettaa makrovakaustoimena suositusluonteisia kiinnitysluottorajoja, mutta nykyisen lainsäädännön nojalla sen valtuudet määrätä seuraamuksia ovat rajoitetut, koska sillä ei ole virallista toimivaltaa valvoa niiden täytäntöönpanoa. Vaikka tšekkiläiset pankit yleisesti ottaen noudattavat suosituksia, sitovilla lakisääteisillä rajoilla ne samoin kuin muut kiinnitysluoton antajat saataisiin todennäköisesti noudattamaan raja-arvoja nykyistä paremmin ja samalla varmistettaisiin rahoitusjärjestelmän vakaus ja vähennettäisiin lainanottajien riskejä. Tšekin keskuspankkilain muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen käsittely on edelleen kesken.

                  (8)

                  Hienoisista parannuksista huolimatta korruptio on edelleen ongelma yrityksille ja saattaa haitata taloudellista toimintaa. Myönteistä on, että vuonna 2017 käynnistettyjä (mukaan lukien julkisia hankintoja koskevia) uudistuksia toteutetaan parhaillaan, ja hallitus on viimein hyväksynyt joitakin keskeneräisiä toimenpiteitä ja lähettänyt ne parlamentin käsiteltäväksi. Näitä ovat muun muassa ehdotukset, jotka koskevat ylimmän tilintarkastusviraston tehtäväkentän ulottamista alueisiin ja kuntiin sekä nimityksiä valtion omistamiin yrityksiin, joissa sääntely on olennaista eturistiriitojen välttämiseksi. Väärinkäytösten paljastajien suojelua ja lobbausta koskevia ehdotuksia ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty.

                  (9)

                  Tšekin työmarkkinat toimivat tällä hetkellä hyvin. Työllisyys on viimeksi kuluneiden seitsemän vuoden aikana kasvanut tasaisesti ja työttömyys on vähentynyt huomattavasti. Pienten lasten äitien, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten työmarkkinapotentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä tarpeeksi. Näiden ryhmien työmarkkinoille osallistumista on selkeästi mahdollista lisätä, koska maassa esiintyy työvoimapulaa. Työllisyyserot ja sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen suuria huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla vanhempainvapaata on muutettu joustavammaksi ja lastenhoitopalveluja on lisätty. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alhaisempi kuin miesten. Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen heikolla saatavuudella, pitkillä vanhempainvapaaoikeuksilla, joustavien työjärjestelyjen vähäisellä käytöllä ja pitkäaikaishoitopaikkojen puutteella on edelleen suuri vaikutus työmarkkinoille osallistumiseen. Virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä oli vuonna 2017 vain 6,5 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista (kun unionin keskiarvo oli 34,2 prosenttia). Vaikka matalan osaamistason työntekijät muodostavat vain pienen osan väestöstä, heidän työllisyysasteensa on selvästi alhaisempi kuin keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden. Myös vammaisten työllisyysaste on edelleen alhainen. Julkiset työvoimapalvelut eivät tällä hetkellä pysty rajallisen kapasiteettinsa vuoksi tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä ja jatkuvaa tukea. Heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia sekä toteuttamalla vaikuttavaa ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa.

                  (10)

                  Kun valmistusteollisuuteen painottuvassa taloudessa työvoima ja väestörakenne asettavat rajoitteita, koulutukseen tulisi investoida lisää, myös työssäkäyvien aikuisten osalta, jotta voidaan varmistaa, että maa on valmis talouden rakennemuutoksien mukanaan tuomiin haasteisiin, kuten teknologisiin muutoksiin. Etenkin digitaalialalla saattaa syntyä osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoa muun muassa tulevaisuuden automaation ja robotisaation seurauksena. Uudet työt edellyttävät uutta osaamista ja huomattavia investointeja erityisesti korkean tason tekniseen ammattitaitoon ja digitaalisiin taitoihin, joita tarvitaan nykyisten mekaanisten töiden automatisoinnin myötä. Vaikka viime vuosina on toteutettu useita kattavaa osaamisstrategiaa koskevia aloitteita, niistä ei ole vielä kehittynyt todellista kattavaa järjestelmää.

                  (11)

                  Opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa edelleen voimakkaasti koulutustuloksiin. Koulutuksen inklusiivisuutta lisäävä uudistus käynnistettiin vuonna 2016 Euroopan sosiaalirahaston tuella. Sen onnistuminen riippuu kestävän ja riittävän kansallisen rahoituksen saatavuudesta, opettajien ja opetusavustajien lisäkoulutuksesta ja inklusiivisen opetuksen etuja koskevan yleisen tiedon lisäämisestä. Vaikka inklusiivisuuteen tähtäävän koulutusuudistuksen vaikutus on ollut yleisesti ottaen myönteinen, sen vaikutus romanilasten osallistumiseen yleisopetukseen on edelleen vähäinen. Vähäiset investoinnit, opettajan ammatin vähäinen houkuttelevuus ja sosioekonominen eriarvoisuus rajoittavat saavutettavaa koulutustasoa. Opettajista on pulaa, koska opettajan työtä ei arvosteta, palkat ovat viimeaikaisista korotuksista huolimatta matalia muihin ammatteihin verrattuna ja urakehitysmahdollisuuksia on vähän. Opettajan ammatti ei ole lahjakkaiden nuorten silmissä edelleenkään kovin houkutteleva vaihtoehto. Pätevien opettajien puute yhdistettynä odotettuun epäsuotuisaan väestörakenteen kehitykseen viittaa siihen, että tulevaisuudessa saattaa olla entistä haastavampaa saada opettajia palvelukseen ja pitää heidät palveluksessa.

                  (12)

                  Vaikka Tšekki on kauttakulkumaa, Euroopan liikenneverkot, mukaan lukien TEN-T-käytävät, eivät ole vielä läheskään valmiita. Myös esikaupunkien liikenneinfrastruktuurissa on edelleen puutteita, mikä rajoittaa ihmisten mahdollisuuksia löytää kohtuuhintainen asunto ja vaikeuttaa työmatkoja. Heikot liikenneyhteydet haittaavat myös liiketoimintaa, erityisesti syrjäisillä alueilla. Vaikka esikaupungistuminen suurkaupunkialueilla jatkuu, esikaupunkien liikenneverkot ovat jääneet kehityksestä jälkeen erityisesti rautatieinfrastruktuurin osalta. Maa suoriutuu heikosti hiilen vähentämisessä, erityisesti kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta liikenteessä ja sähköajoneuvojen yleistymistä. Lisäksi sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin suunniteltu kasvu ei ehkä riitä kattamaan tulevaa kysyntää. Investoimalla enemmän kestävään liikenteeseen voitaisiin myös vähentää ilmansaasteita ja melusaastetta, mikä lieventäisi niiden haittavaikutuksia kansanterveyteen erityisesti kaupunkialueilla. Digitaalinen infrastruktuuri on paranemassa, mutta kaupunkien ja maaseudun välillä on edelleen jakolinja, sillä vain 59 prosenttia maaseudun kotitalouksista on nopeiden laajakaistaverkkojen piirissä. Kupari-infrastruktuuriin perustuvien vanhempien verkkojen kehittäminen yhdessä kiinteiden langattomien yhteysratkaisujen kanssa ei riitä vuodeksi 2025 asetettujen verkkoyhteyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Tuleviin yhteystarpeisiin vastaaminen edellyttää investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin (valokuituverkkoihin) ja asianmukaisia kysyntään vaikuttavia toimenpiteitä.

                  (13)

                  Tšekin talouden energiaintensiteetti on edelleen unionin suurimpia, sillä energiatehokkuus on parantunut hitaasti erityisesti rakentamisessa. Energiaintensiteetti on suurin teollisuudessa ja asumisessa. Energiatehokkuuden parantaminen tarjoaa Tšekille mahdollisuuden parantaa kilpailukykyä, vähentää kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, kehittää puhtaampaa teollisuutta ja siirtyä ylöspäin arvoketjussa. Kivihiili on valta-asemassa energia-alalla ja suurin hiilidioksidipäästöjen lähde, mikä tekee siitä huomattavan uhkan paikalliselle ilmanlaadulle. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Maassa ei ole toteutettu tarpeeksi ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja riskien ehkäisemiseen vaadittavia ennaltaehkäisy-, valmius- ja katastrofinhallintatoimia.

                  (14)

                  Hallinto- ja sääntelyrasitus voi haitata investointeja. Monet tšekkiläiset yritykset pitävät hallinto- ja sääntelyrasitteita merkittävänä esteenä investoinneille. Nopeasti muuttuva lainsäädäntö ja monimutkaiset hallinnolliset menettelyt vaikeuttavat edelleen liiketoiminnan harjoittamista huomattavasti. Sopimusten täytäntöönpanon kustannukset, jatkuvat muutokset vero- ja työnlainsäädäntöön ja rakennuslupien saamisen vaikeus saattavat vähentää maahan tehtävien investointien houkuttelevuutta. Lisäksi hallinnollisen rasituksen määrä vaihtelee huomattavasti alueittain. Viime aikoina on tehty esityksiä, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa erityisesti suurten infrastruktuurihankkeiden kaavoitusmenettelyjä. Lisäksi hallitus valmistautuu laatimaan uuden rakennuslain vuoteen 2021 mennessä yhdessä työmarkkinaosapuolien kanssa. Vastuu tuotteiden markkinavalvonnasta on hajallaan eri organisaatioissa, siinä esiintyy päällekkäisyyttä ja tehokas koordinointi ja tuloksellinen yhteistyö on haastavaa.

                  (15)

                  Julkisia hankintoja koskevien menettelyjen läpinäkyvyys ja hankintoihin liittyvä koulutus ovat parantuneet, mutta ne ovat edelleen jäljessä, kun tarkastellaan kilpailun lisääntymistä. Syynä tähän ovat se, että suuressa osassa menettelyjä saadaan vain yksi tarjous, ongelmat laatukriteerien käytössä ja epäluottamus julkisiin instituutioihin. Valtaosa julkisia hankintoja koskevista päätöksistä perustuu edelleen alhaisimpaan hintaan, sillä strategiseen lähestymistapaan siirtyminen on edelleen kesken. Painopiste on siirtynyt enemmän keskitettyihin hankintoihin ja yhteisen asiantuntemuksen hyödyntämiseen, mutta niiden käyttöönotto edistyy hitaasti todistetuista hyödyistä huolimatta.

                  (16)

                  Tšekissä ei ole vielä luotu täysin toimivaa kotimaiseen tutkimukseen ja kehitykseen perustuvaa innovaatioekosysteemiä. Unionin tasolla maa on edelleen kohtuullinen innovoija, vaikka tutkimus- ja kehitysintensiteetti onkin kasvanut. Tämä tulos saattaa liittyä julkisiin investointeihin, joista puuttuu yhdenmukainen strategia tutkimustyön vaatimattomien tulosten sekä yksityisen sektorin ja tiedemaailman välisen yhteistyön parantamiseksi. Tuottavuuden kasvun taustalla ovat pääasiassa suuret ulkomaiset yritykset, kun taas kotimaiset yritykset ovat jääneet jälkeen lisäarvon luomisessa. Lisäksi kokonaistuottavuus, jolla mitataan pääoman ja työvoiman käytön tehokkuutta tuotannossa, on kasvanut suhteellisen hitaasti. Keskittyminen kotimaiseen innovointiin voisi lisätä tuottavuutta kaikessa liiketoiminnassa, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien.

                  (17)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Tšekki voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

                  (18)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (19)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (6), että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

            SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            parantaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien julkistaloudellista pitkän aikavälin kestävyyttä; hyväksyy ehdotetut korruption vastaiset toimenpiteet;

         2.

            edistää pienten lasten äitien työllistymistä muun muassa parantamalla kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja edistää heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistymistä; parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja inklusiivisuutta muun muassa edistämällä teknisiä ja digitaalisia taitoja sekä opettajan ammatin arvostusta;

         3.

            kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa liikenteeseen ja erityisesti sen kestävyyteen, digitaaliseen infrastruktuuriin ja vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen alueelliset erot huomioon ottaen; vähentää investointeihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja tukee laatuun perustuvan kilpailun lisäämistä julkisissa hankinnoissa; poistaa täysin toimivan innovaatioekosysteemin kehittämistä haittaavat esteet.

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL L 320, 10.9.2018, s. 12.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Tanskan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               5.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 301/20

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019,
      Tanskan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2019/C 301/04)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Tanskaa koskeva vuoden 2019 maaraportti julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

                  (3)

                  Tanska toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä maaliskuuta 2019 ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 10 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Tanskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ennakoi vuoden 2019 lähentymisohjelmassa, että vuosina 2019 ja 2020 julkisen talouden alijäämä on 0,1 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan vuoteen 2025 saakka. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 33,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, pysyvän vakaana vuonna 2020 ja kasvavan 37,8 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on ohjelmakaudella uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 olevan 0,9 prosenttia ja vuonna 2020 1,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Riskit liittyvät vaihtelevista elementeistä, erityisesti eläkerahastojen tuottoverosta, johtuviin tulovajeisiin. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tanskan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Tanskan tutkimus- ja innovointijärjestelmälle on ominaista investointien suuri määrä, vahva henkilöresurssiperusta ja tieteellinen huippuosaaminen. Tanskan tutkimus- ja innovointikenttä on kuitenkin keskittynyt suhteellisen pieneen määrään toimijoita, kuten pääasiassa lääke- ja bioteknologia-aloilla toimiviin suuriin yrityksiin ja säätiöihin, minkä vuoksi tutkimus- ja innovointijärjestelmä saattaa olla altis ulkoisille häiriöille. Näyttääkin siltä, että kannattaisi investoida innovatiivisten yritysten toiminnan laajentamiseen.

                  (7)

                  Työvoiman tarjonnan varmistaminen väestörakenteen muutoksista ja teknologisista muutoksista huolimatta ja puuttuminen työvoimapulaan, erityisesti pulaan koulutetuista työntekijöistä ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoista, ovat keskeisiä tekijöitä kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi Tanskassa. Uudistukset ja investoinnit, joilla lisätään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta ja siihen osallistumista, todennäköisesti lisäävät koulutettujen työntekijöiden tarjontaa. Myös jatkuvat investoinnit aikuiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sekä digitaalisiin taitoihin voisivat auttaa vastaamaan tähän haasteeseen. Lisäksi olisi hyödyllistä keskittyä parantamaan syrjäytyneiden ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille. Tämä koskee erityisesti nuoria, joiden koulutustaso on alhainen, maahanmuuttajataustaisia sekä alentuneesti työkykyisiä ja toimintarajoitteisia henkilöitä. Myös maahanmuuttajataustaisten lasten oppimistulosten parantaminen on edelleen haaste.

                  (8)

                  Vaikka teiden laatu on korkea, ruuhkat lisääntyvät erityisesti suurten kaupunkien ympäristössä. Lisäksi on vähennettävä hiilen määrää liikenteen alalla, mikä tarkoittaa investointimahdollisuuksia kestävään liikenneinfrastruktuuriin liikenteen vähähiilisyyden edistämiseksi ja liikenneruuhkien vähentämiseksi sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon. Väistyvä hallitus on esittänyt suunnitelman ruuhkien vähentämiseksi suurten kaupunkien ympäristössä. Kyseistä suunnitelmaa, jolla näihin toimiin osoitetaan 112 miljardia Tanskan kruunua (lähes 6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuosina 2020–2030, ei ole vielä hyväksytty.

                  (9)

                  Vaikka Tanskan talouden tuottavuus on yhä unionin korkeimpia, tuottavuuden kasvu on hidastunut jo vuosikymmenten ajan. Vientiyritysten tuottavuuden kasvu on ollut suurempaa kuin yritysten, jotka on suojattu ulkomaisten yritysten taholta tulevalta kilpailulta. Vaikka Tanska on toteuttanut toimia tukeakseen yritysten tuottavuuden kasvua kotimarkkinasuuntautuneilla palvelualoilla, tuottavuuden kasvu ja kilpailu ovat jääneet näillä aloilla muista jälkeen. Tanska on toteuttanut toimenpiteitä lisätäkseen kilpailua rahoitusalalla ja jatkanut yleishyödyllisiä palveluja koskevan strategian toteuttamista.

                  (10)

                  Useita vuosia jatkuneen voimakkaan kasvun jälkeen asuntojen hinnat vaikuttavat yliarvostetuilta erityisesti suurimmilla kaupunkialueilla. Asuntojen hintojen nousu oli kuitenkin maltillista vuonna 2018. Vaikka kotitalouksien velan suhde käytettävissä oleviin tuloihin on edelleen supistunut, se on silti yhä unionin korkein. Vaihtuvakorkoisten asuntolainojen osuus ja maksuvapaat kaudet vähenevät asteittain, mutta niitä on edelleen paljon. Näyttää siltä, että uusilla makrovakaustoimenpiteillä on hillitty sellaisten uusien asuntolainojen määrää, jotka ovat tuloihin suhteutettuna suuria ja joiden luototusaste on korkea. Lisäksi Tanskan viranomaiset ovat viime vuosina aktivoineet vastasyklisen pääomapuskurin ja toteuttaneet toimenpiteitä pankkien häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Ne ovat myös hyväksyneet (vuonna 2021 voimaan tulevan) kiinteistöverouudistuksen, jolla lakkautetaan myötäsyklinen kiinteistöverojärjestelmä. Erittäin suuri lainamäärä suhteessa tuloihin, suuri velkaantuneisuus ja suuri korkoherkkyys sekä yliarvostetut asuntojen hinnat aiheuttavat kuitenkin riskejä talouden ja rahoituksen vakaudelle, mikä edellyttää jatkuvaa seurantaa.

                  (11)

                  Rahanpesun torjumisesta on tullut yksi Tanskan painopistealueista sen jälkeen, kun paljastui, että Tanskan suurin rahoituslaitos oli sekaantunut huomattavaan rahanpesuskandaaliin. Tanskan kansankäräjät on hyväksynyt sopimuksen finanssivalvonnan vahvistamisesta ja sopimuksen uudesta rahanpesun torjuntapaketista, joka sisältää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntastrategian. Strategia perustuu kahdeksaan pilariin, joista yksi on yhteistyön vahvistaminen valvojien, rahanpesun selvittelykeskuksen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä. Haasteita kuitenkin riittää, ja finanssivalvojan on vielä hyväksyttävä lisätoimenpiteet ja ohjeet siitä, miten valvontaa vahvistetaan näillä osa-alueilla. Näiden toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen olisi kiinnitettävä huomiota niiden tulokselliseen toteuttamiseen.

                  (12)

                  Kaudella 2021–2027 voitaisiin unionin rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti vuoden 2019 maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Tanska voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

                  (13)

                  Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tanskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman, vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tanskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (14)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (6), että Tanskan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

            SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

         1.

            kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa koulutukseen ja osaamiseen, tutkimukseen ja innovointiin innovointiperustan laajentamiseksi käsittämään enemmän yrityksiä sekä kestävään liikenteeseen liikenneruuhkien vähentämiseksi.

         2.

            varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon;

         Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 320, 10.9.2018, s. 16.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.