               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 405 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Saksan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Saksan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Saksa kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Saksan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Saksaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Pitkään jatkunut suuri vaihtotaseen ylijäämä vaikuttaa muihin maihin ja kertoo vaimeista investoinneista suhteessa säästämiseen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Ylijäämä, joka on paljolti peräisin liiketoimista EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, on hieman kaventunut vuoden 2016 jälkeen. Ylijäämän odotetaan vähitellen pienenevän kotimaisen kysynnän päästessä vauhtiin tulevina vuosina, mutta se säilyy ennustejaksolla silti historiallisen suurena. Vaikka kasvu perustuu aiempaa enemmän kotimaiseen kysyntään, sekä kulutus että investoinnit ovat edelleen vähäisiä suhteessa BKT:hen. Kuitenkin taloussuhdanne on myönteinen, rahoitusta olisi saatavilla ja infrastruktuuriin olisi investoitava. Lisäksi näihin investointeihin olisi riittävästi julkistalouden liikkumavaraa. Vaikka julkisia investointeja on pyritty jossain määrin lisäämään, kyseisten investointien suhdetta BKT:hen ei ole vielä saatu pysyvälle kasvu-uralle. Myös muita aloja koskevien suositusten täytäntöönpanossa saavutettu edistys on ollut vähäistä.

               (4)Saksa toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (6)Saksaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan, että vuosina 2018–2021 julkisen talouden ylijäämä on 1 prosentin ja 1 ½ prosentin välillä suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen niin, että se on 53 prosenttia vuonna 2021. Vakausohjelmassa luetellaan ja kuvaillaan useita maaliskuun 2018 hallitussopimuksessa suunniteltuja toimenpiteitä. Niiden vaikutus olisi vuosina 2018–2021 noin 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ei ole vielä hyväksytty, joten niitä ei ole vielä sisällytetty vakausohjelman kehitysarvioihin. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole virallisesti vahvistanut, on uskottava
                  9
               . Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 1,2 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,0 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Saksan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen olisi kuitenkin mahdollista käyttää finanssi- ja rakennepolitiikkaa julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi erityisesti tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin.

               (7)Julkiset reaali-investoinnit lisääntyivät voimakkaasti vuosina 2015–2017. Tämä suuntaus on osoitus hallituksen pyrkimyksistä vahvistaa investointeja. Julkiset investoinnit ovat vauhdittumassa, mutta suhteessa BKT:hen niiden kasvu on yhä vaatimatonta, ja investointitarpeiden merkittävä kasaantuminen kuntatasolla on entisellään (arviolta 4 % suhteessa BKT:hen). Julkisyhteisöjen pääomakanta pienenee edelleen suhteessa BKT:hen, mikä johtuu negatiivisista nettoinvestoinneista kuntatasolla (vuosittain noin 6 miljardia euroa vuosina 2010–2016). Kuntatason kasaantuneiden investointitarpeiden suman purkaminen edellyttäisi seuraavien kymmenen vuoden aikana vuosittain julkisia investointeja, jotka ovat 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Investoinnit suhteessa julkisyhteisöjen pääomakantaan ja julkiset investoinnit suhteessa julkisiin menoihin ovat pienemmät kuin euroalueella keskimäärin. Kuntatason julkisten investointien tukemiseksi on perustettu palveluvirasto, joka aloitti toimintansa vuonna 2017, mutta kasaantuneiden investointitarpeiden tyydyttäminen edellyttää lisätoimia. Tämän vuoksi ja julkisen talouden suotuisan rahoitusaseman ansiosta kaikilla hallintotasoilla, ja erityisesti alue- ja kuntatasolla, on mahdollista lisätä investointeja.

               (8)Julkiset koulutusmenot suhteessa BKT:hen pysyivät 4,2 prosentissa vuonna 2016 eli EU:n 4,7 prosentin keskiarvon alapuolella. Koulutus- ja tutkimusmenot pysyivät 9,0 prosentissa vuonna 2016, eli ne jäivät kansallisesta tavoitteesta, joka on 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa arviolta noin 33 miljardin euron investointivajetta. Vaikka koulutusmenot ovat reaalisesti kasvaneet, kasaantuneet investointitarpeet ovat edelleen huomattavia. Samaan aikaan opiskelijamäärän kasvu, opettajapula ja varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laajentaminen ovat haasteita, jotka edellyttävät asianmukaista julkista rahoitusta. Koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin kohdistettavat lisämenot ovat ratkaisevan tärkeitä Saksan potentiaaliselle kasvulle.

               (9)Saksan talouden digitalisointi etenee hitaasti, ja maalla on edessään merkittäviä haasteita. Digitaalinen kuilu kaupunkien ja maaseudun välillä on ilmeinen, kun tarkastellaan nopeiden internetyhteyksien (seuraavan sukupolven liityntäverkko nopeimmillaan 30 Mbit/s) peittoaluetta (maaseudulla vain 54 %). Saksa on jäänyt jälkeen erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan (> 100 Mbit) käyttöönotossa. Vain pieni osuus (7,3 %) Saksan alueesta kuuluu suurtehoisten valokuituverkkojen piiriin (EU:n keskiarvo 26,8 %). Sen sijaan nykyisten kuparikaapeliverkkojen parantaminen (vektorointi) on edelleen vakiintuneen operaattorin parhaana pitämä teknologinen ratkaisu. Monet palvelut perustuvat erittäin suurinopeuksisiin yhteyksiin, ja vuonna 2017 saksalaisyrityksistä 25,3 prosenttia piti internetyhteyttään liian hitaana todellisiin toimintatarpeisiinsa. Nopeiden yhteyksien puuttuminen jarruttaa investointeja, ja erityisesti pienten ja keskisuurten, monesti maaseudulla tai maaseutumaisilla alueilla sijaitsevien yritysten investointeja. Myös suoriutuminen digitaalisissa julkisissa palveluissa ja sähköisissä terveyspalveluissa on selvästi alle EU:n keskiarvon.

               (10)Yritysten investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen ovat kasvamassa, ja Saksa on lähellä tutkimus- ja kehitysintensiteettiä koskevaa Eurooppa 2020 -tavoitettaan. Investoinnit kuitenkin keskittyvät yhä enemmän suuryrityksiin ja keskikorkean ja korkean teknologian valmistukseen, ja pienten ja keskisuurten yritysten panos on pienentynyt. Saksassa on toteutettu toimenpiteitä, joilla vahvistetaan yrittäjyyttä, erityisesti houkuttelemalla yksityisiä riskipääomasijoituksia. Saksan riskipääomamarkkinat eivät kuitenkaan edelleenkään ole yhtä kehittyneet kuin muiden kansainvälisten innovaatiojohtajien.

               (11)Joistakin viime vuosina toteutetuista parannuksista huolimatta Saksan verojärjestelmä on edelleen tehoton, erityisesti koska se on monimutkainen ja vääristää päätösten tekemistä esimerkiksi investoinneista, rahoituksesta ja työmarkkinoille osallistumisesta. Saksa painottaa veronkannossa välittömiä veroja suhteellisen voimakkaasti, ja sen olisi mahdollista vähentää vääristävää välitöntä verotusta tai siirtää painopistettä vähemmän vääristäviin kiinteistö-, perintö- ja kulutusveroihin. Työtuloihin kohdistuvat verot ja sosiaaliturvamaksut olivat vuonna 2015 EU:n kuudenneksi suurimmat. Pääomakustannukset ja keskimääräinen efektiivinen yhteisöveroaste, jotka vaihtelevat alueittain, ovat EU:n korkeimpia (aggregaattitasolla 28,2 %, kun EU:n keskiarvo on 20,9 %). Yhteisöveron, alueellisen yritysveron (Gewerbesteuer) ja solidaarisuuslisän vuorovaikutuksen takia yhteisöverojärjestelmä on monimutkainen, johtaa korkeisiin verohallinnon kustannuksiin ja vaikuttaa vääristävästi investointien määrään ja sijaintiin. Lisäksi yhteisövero vääristää rahoituspäätöksiä suosimalla velkarahoitusta. Vinouma on EU:n seitsemänneksi suurin. Oman pääoman kustannusten alentaminen voisi lisätä yksityisiä investointeja ja vahvistaa suhteellisen alikehittyneitä riskipääomamarkkinoita. Lisäksi tappiontasausta koskevat säännökset ovat edelleen suhteellisen tiukat, sillä määrä on rajoitettu 60 prosenttiin verotettavasta tulosta tiettynä vuonna.

               (12)Sääntely on Saksassa on edelleen hyvin rajoittavaa, erityisesti yrityspalvelujen, säänneltyjen ammattien ja palvelujen rajatylittävää tarjoamista koskevien hallinnollisten muodollisuuksien osalta. Keskeiset rajoitukset koskevat muun muassa yhtiömuotoa ja osakkeenomistusta. Yrityskannan vaihtuvuusaste on keskeisillä yrityspalvelualoilla, kuten lakiasiainpalveluissa, laskentatoimessa sekä arkkitehti- ja insinööripalveluissa alle EU:n keskiarvon, vaikka bruttotoimintaylijäämä suhteessa liikevaihtoon on näillä aloilla keskiarvon yläpuolella, mikä kertoo pienemmistä kilpailupaineista. Koska palveluja käytetään välipanoksina, niiden sääntelyn vähentäminen lisää tuottavuutta jalostusketjun loppupään palveluintensiivisillä aloilla.

               (13)Saksassa työmarkkinat toimivat erittäin hyvin. Vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä työttömyysaste oli ennätysalhainen, 3,6 prosenttia, ja työllisyys nousi 79,8 prosenttiin. Nuorisotyöttömyys (6,7 % vuonna 2017) on EU:n pienimpiä. Saksassa on kasvava pula ammattitaitoisesta työvoimasta, kun taas tiettyjen väestöryhmien työmarkkinapotentiaali on edelleen alikäytössä. Osa-aikatyöntekijöiden osuus on EU:n korkeimpia, erityisesti naisten ja niiden keskuudessa, joilla on maahanmuuttajatausta ja hoitovelvoitteita. Naisten osalta keskeisiä ovat työajan pidentämistä estävät tekijät ja riittävien lastenhoitopalvelujen ja koululaisten iltapäivähoidon puuttuminen. Lisäpidäkkeinä työajan pidentämiselle ovat tietyt verosäännöt, erityisesti kotitalouksien toisen tulonsaajan ja matalapalkkaisten työntekijöiden osalta, ja minityöpaikkojen 450 euron ansiorajasta johtuva juuttumisvaikutus. Saksassa pienipalkkaisten verokiila on EU:n suurimpia. Pienipalkkaisista suurin osa on naisia. Sen lisäksi, että suuri osa naisista tekee osa-aikatyötä, sukupuolten välinen ero osa-aikatyön tekemisessä on EU:n suurimpia (37,5 %, kun EU:n keskiarvo on 23,1 %). Tämä myötävaikuttaa Saksan erittäin suureen sukupuolten palkkaeroon.

               (14)Nimellispalkkojen nousu pysyi maltillisena 2,4 prosentissa vuonna 2017 huolimatta ennätyksellisen alhaisesta työttömyydestä ja suuresta avointen työpaikkojen määrästä. Osasyinä tähän suhteellisen maltilliseen palkkakehitykseen ovat tuottavuuden hidas kasvu palvelualoilla, keskitetyn sopimisen vähäinen kattavuus joillakin aloilla ja rakennetyöttömyyden väheneminen. Inflaation kiihtymiseen on reagoitu rajallisesti, ja reaalipalkkojen nousuvauhti on hidastunut vuoden 2016 1,8 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2017. Alkuvuodesta 2018 tehdyt työehtosopimukset voivat jonkin verran kiihdyttää palkkojen nousua, joten kehitystä on syytä seurata. Pienipalkkaisten työntekijöiden osuus on edelleen suuri, ja alemmissa palkkadesiileissä voitaisiin lisätä työtuntien määrää. Maahanmuuton lisääntyminen ei ole estänyt palkkojen nousua alemmissa palkkasegmenteissä. Lakisääteisen yleisen vähimmäispalkan käyttöönotto vuonna 2015 ja siihen vuonna 2017 tehty korotus nostivat palkkoja palkkahaitarin alapäässä. Palkankorotusten lisäksi työmarkkinaosapuolet keskittyvät käynnissä olevalla neuvottelukierroksella työajan joustoihin.

               (15)Saksan sosiaalisen suojelun järjestelmä on vahva. Koko väestön köyhyysriski kuitenkin kasvoi tasaisesti vuodesta 2005 vuoteen 2015 (16,7 %) ennen kuin suuntaus hieman kääntyi vuonna 2016. Myös tuloerot alkoivat kaventua vuonna 2015, ja ylimmän ja alimman tuloviidenneksen tulo-osuuksien suhde on pienenemässä köyhempien kotitalouksien tulojen paranemisen ansiosta. Työssäkäyvien köyhyys väheni vuonna 2016 maltillisesti, mutta se hyödytti vain miehiä.

               (16)Saksa voi lisätä ikääntyneiden työtekijöiden kiinnittymistä työmarkkinoille, mikä lisäisi ikääntyneiden tuloja, kasvattaisi potentiaalista tuotantoa, auttaisi sopeutumaan kireisiin työmarkkinoihin ja vähentäisi tarvetta varautua ikääntymiseen säästämällä. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat tällä hetkellä vähäisiä, mikä pitkälti johtuu suhteellisen suuresta perusjäämästä. Vuoden 2018 ikääntymisraportin mukaan Saksa kuuluu niihin maihin, joissa eläkemenojen odotetaan kasvavan vuoteen 2070 mennessä EU:ssa eniten. Vanhusten (yli 65-vuotiaat) köyhyysriski oli vuonna 2016 17,6 prosenttia eli suurempi kuin EU:n keskiarvo 14,7 prosenttia. Lakisääteisten ensimmäisen pilarin eläkkeiden riittävyyden tulevan heikkenemisen odotetaan lisäävän vanhuusiän köyhyysriskiä, erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden, epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja rikkonaisen työhistorian omaavien keskuudessa. Sukupuolten välinen eläke-ero on EU:n suurimpia. Samaan aikaan 60–64-vuotiaiden työllisyysaste oli EU:n korkeimpia (58,4 % vuonna 2017), mutta 65–69-vuotiaiden työllisyysaste oli jäsenvaltioiden keskimmäisessä kolmanneksessa (16,1 %).

               (17)Sosioekonominen tausta on edelleen tärkeä koulutustulosten ja työmarkkinoille integroitumisen määrittäjä. Luonnontieteissä tämä merkitsee kolmen kouluvuoden eroa ylimmän ja alimman sosiaalisen kvartiilin välillä vuoden 2015 PISA-tuloksissa (kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelma). Kansalliset tiedot vahvistavat merkittävän korrelaation myös alemman perusasteen koulutuksessa. Maahanmuuttajataustaisilla opiskelijoilla on erityisiä haasteita. He alisuoriutuvat perustaidoissa, lopettavat koulunkäynnin varhain tai keskeyttävät yliopisto-opinnot paljon todennäköisemmin kuin syntyperäiset opiskelijat. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinapotentiaali ei myöskään ole täydessä käytössä. Vuonna 2017 EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten työllisyysaste (20–64-vuotiaat) oli yli 27 prosenttiyksikköä pienempi kuin Saksan kansalaisten (naisilla, jotka ovat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia, lähes 33 prosenttiyksikköä pienempi). Työntekijöiden tulevien työmarkkinatulosten kannalta on huolestuttavaa, että aikuiskoulutus on EU:n keskiarvoa vähäisempää. Tämä on erityinen haaste niille 7,5 miljoonalle matalan osaamistason aikuiselle, joilla ei ole perustason luku- ja kirjoitustaitoa.

               (18)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  10
               , että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2,

               SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa saavuttaakseen kestävän kasvusuuntauksen julkisissa ja yksityisissä investoinneissa, jotka kohdistuvat erityisesti koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin kaikilla hallinnon tasoilla ja erityisesti alue- ja kuntatasolla; pyrkii määrätietoisemmin varmistamaan erittäin suuren kapasiteetin laajakaistainfrastruktuurin saatavuuden koko maassa; parantaa verojärjestelmän tehokkuutta ja investointiystävällisyyttä; vahvistaa kilpailua yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien alalla;

               2.vähentää työajan pidentämisen pidäkkeitä, suuri verokiila mukaan lukien, etenkin pienipalkkaisten ja kotitalouksien toisen tulonsaajan osalta; toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään työurien pitenemistä; luo edellytykset palkkojen vahvemman nousun edistämiselle kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten roolia; parantaa muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien koulutustuloksia ja osaamistasoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 405 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 204 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Talous- ja energiaministeriön yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa antaman, heinäkuussa 2018 voimaan tulevan liittovaltion talousennusteita koskevan asetuksen (Vorausschätzungsverordnung) mukaan yhteinen talousennusteryhmä (Gemeinschaftsdiagnose) on riippumaton elin, joka arvioi alustavien talousarviosuunnitelmien ja vakausohjelmien perustana olevat talousennusteita koskevassa laissa (Vorausschätzungsgesetz) tarkoitetut talousennusteet.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N: o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 406 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Viron vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Viron vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Viro kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Viron olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista, ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Viroa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Viron edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Viron makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (4)Viro toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Viroon sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee, että vuonna 2017 vallinnut julkisen talouden 0,3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vaihtuu 0,2 prosentin ylijäämäksi vuonna 2018, 0,5 prosentin ylijäämäksi vuonna 2019, ja sen jälkeen rahoitusasema lähenee tasapainoa. Sen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun
                  7
                rakenteellisen alijäämän arvioidaan vuoden 2018 vakausohjelman perusteella olevan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, ja rahoitusaseman arvioidaan tämän jälkeen pysyvän hieman alijäämäisenä. Julkisen talouden velan arvioidaan pysyvän alle 9 prosentin suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 ja supistuvan 5,3 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Tuloja koskeviin oletuksiin kohdistuvat negatiiviset riskit liittyvät lähinnä joihinkin toimenpiteisiin, joita ei ole määritetty tarkasti. Tämä vaikuttaa ohjelmakauden kaikkiin vuosiin.

               (7)Virolle on suositettu pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  8
                6,1 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2018. Kun otetaan huomioon, että viron tuotantokuilun on arvioitu olevan 2,7 prosenttia ja BKT:n kasvavan potentiaalista kasvuvauhtia hitaammin, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 4,1 prosenttia, mikä vastaisi 0,6 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että politiikan pysyessä muuttumattomana tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Viron on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2018 ja 2019.

               (8)Riittävämmän sosiaalisen turvaverkon tarjoaminen ja sitä tukevan palvelutarjonnan parantaminen on edelleen Virolle suuri haaste. Viro käyttää sosiaaliseen suojeluun vähemmän rahaa (noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin Euroopan unioni keskimäärin (noin 28 prosenttia suhteessa BKT:hen). Sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on paranemassa, mutta vaikutus on edelleen heikko ja alle Euroopan unionin keskiarvon. Virossa on edelleen suuri köyhyysriski, joka koskee varsinkin vammaisia, työttömiä kotitalouksia ja ikääntyneitä, ja erityisesti yksin asuvia. Tuloerot (5,6 prosenttia) ovat vuonna 2016 edelleen Euroopan unionin keskiarvoa (5,2 prosenttia vuonna 2016) suuremmat tilanteen viimeaikaisesta kohenemisesta huolimatta. Joitakin toimia on toteutettu riittävien perhe-etuuksien tarjoamiseksi suuremmille perheille, mikä on edelleen vähentänyt lasten suhteellista köyhyyttä. Vähimmäistoimeentuloetuuden määrää on korotettu, ja sen rinnalla on luotu kannustimia palata työelämään. Ensimmäinen askel, jolla tämän ryhmän erittäin suurta köyhyysriskiä vähennetään, on 115 euron avustus yksin asuville, joiden eläke on pieni. Myös vammaisten ja ei-vammaisten köyhyys- ja syrjäytymisriskin välinen ero (20,9 prosenttia vuonna 2016) oli Euroopan unionin keskiarvoa (10,1 prosenttia) korkeampi. Pitkäaikaishoitopalvelujen rahoitus ei vastaa ikääntyvän väestön tarpeita. Käynnissä olevan hallinnonuudistuksen vaikutus palvelutarjonnan laatuun jää nähtäväksi.

               (9)Sukupuolten välinen palkkaero on edelleen unionin suurimpia (25,3 %), vaikka se onkin kaventumassa. Työn ja yksityiselämän yhteensovittamista edistetään viimeaikaisilla muutoksilla vanhempainlomaan ja etuusjärjestelmään. Muutoksilla on tarkoitus kannustaa naisia palaamaan töihin aikaisemmin ja siten pienentää sukupuolten välistä palkkaeroa.  Muutokset toteutetaan vuosina 2018–2020. Vanhempainlomauudistuksen toista vaihetta koskeva ehdotus on parhaillaan käsiteltävänä. Jatkuva yhteistyö työmarkkinaosapuolten kanssa ja niiden valmiuksien vahvistaminen on alhaisen järjestäytymisasteen huomioon ottaen tärkeää tässä yhteydessä ja laajemminkin. Tasa-arvolain muutokset, joilla parannetaan palkkojen läpinäkyvyyttä, on vielä hyväksymättä, ja kun ne on hyväksytty, niitä sovelletaan ainoastaan julkisella sektorilla. Sukupuolten välisten palkkaerojen analysointiin tarkoitetun välineen ei odoteta valmistuvan ennen vuotta 2019.

               (10)Viron tuottavuuden hidas kasvu on sidoksissa sen vaatimattomiin tutkimus-, teknologia- ja innovointipanostuksiin. Vuonna 2016 alle 0,5 prosenttia Viron yrityksistä ilmoitti harjoittavansa tutkimustoimintaa, ja yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetti on vain 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen – puolet EU:n keskiarvosta, joka oli 1,3 prosenttia. Lisäksi useat innovointia mittaavat indikaattorit, kuten uusia tuotteita ja prosesseja luovat tai sisäistä innovointia harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset, ovat heikentyneet huomattavasti viime vuosina. Vaikka taloudessa onkin jonkin verran korkean lisäarvon ja osaamisvaltaista toimintaa, yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetti, tiedemaailman ja yritysten väliset yhteydet sekä yritysten innovointi- ja teknologiakapasiteetti ovat edelleen alhaiset. Julkisen sektorin tutkimus-, teknologia- ja innovointimenot ovat perinteisesti olleet Euroopan unionin keskiarvon yläpuolella. Riittämätön priorisointi julkisessa tutkimuksessa on kuitenkin haaste. Viro on ottanut käyttöön useita toimenpiteitä, joilla edistetään talouden tutkimus- ja innovointitoimintaa, mutta haasteena on toimenpiteiden vaikutuksen maksimoiminen.

               (11)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Viron talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Virolle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (12)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä, erityisesti ikääntyneiden ja vammaisten osalta; toteuttaa toimenpiteitä sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi muun muassa lisäämällä palkkojen läpinäkyvyyttä yksityisellä sektorilla;

               2.edistää tutkimusta ja innovointia, erityisesti tarjoamalla toimivia kannustimia innovaatiopohjan laajentamiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 406 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 205 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N: o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 417 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Maltan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Maltan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Malta kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Maltan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista, ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Maltaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Malta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (5)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on edelleen ylijäämäinen vuosina 2018–2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen ylitetään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon ja supistuvan 50,8 prosentista vuonna 2017 vähitellen siten, että se on noin 36 prosenttia vuonna 2021. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosien 2018–2019 osalta uskottava ja vuosien 2020–2021 osalta suotuisa. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,6 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,1 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Maltan odotetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samalla menokehitystä olisi seurattava huolellisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti ottaen huomioon tulojen vakauteen liittyvät mahdolliset tulevat riskit.

               (6)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Koska Maltaan sijoittautuneiden yritysten ulkomaille (eli EU:n asukkailta kolmansien maiden asukkaille) maksettavista osinko-, korko- ja rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan maassa. Vaikka Maltan uusi nimelliskorkojen vähennysjärjestelmä auttaa vähentämään velanoton suosimista, riittämättömät veronkierron vastaiset säännökset yhdistettynä melko korkeaan tuottoprosenttiin ja osakepohjaiseen järjestelmään voivat tarjota mahdollisuuksia veronkiertoon. Yritykset voivat hyödyntää veronkiertotarkoituksessa joitakin Maltan ja muiden EU:n jäsenvaltioiden välisiin kahdenvälisiin verosopimuksiin sisältyviä määräyksiä yhdessä Maltan verojärjestelmän kanssa, jossa yhtiötä, jonka kotipaikka on Maltassa mutta joka ei ole sijoittautunut Maltaan, verotetaan ainoastaan Maltassa syntyneiden tai sinne siirrettyjen tulojen perusteella (source and remittance basis). Komissio panee merkille Maltan sitoutumisen veronmaksajien aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseen. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

               (7)Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste. Tämä johtuu täysin väestön ikääntymiseen liittyvien kustannusten, kuten terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkemenojen vaikutuksesta talousarvioon. Eläkejärjestelmään kohdistuu kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava kestävyys ja varmistettava samalla eläkkeiden riittävyys. Eläkemenojen pitkän aikavälin kestävyysnäkymät ovat parantuneet, mikä johtuu pääosin Maltan pitkän aikavälin kasvupotentiaalia koskevista aiempaa myönteisemmistä arvioista. Vuoden 2016 talousarviossa käyttöönotetuilla toimenpiteillä on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyteen, joka säilyy näin ollen merkittävänä haasteena. Lisäksi huolimatta toimenpiteistä, joilla pyritään parantamaan eläkkeiden riittävyyttä, eläkkeiden kattavuutta koskevat sukupuolten väliset erot pysyvät suurina. Terveysjärjestelmän suorituskyky on parantunut, ja odotusajat lyhenevät. Haasteita aiheuttaa kuitenkin edelleen resurssien ja toimintojen uudelleenjakaminen sairaaloilta perusterveydenhuollon piiriin. Perusterveydenhuollon tarjonnan institutionaalinen kehys aiheuttaa paineita sekä sairaala- että päivystyshoidolle. Sairaala- ja perusterveydenhuollon keskinäinen koordinointi ei toimi hyvin, ja päivystyshoidon käyttö on edelleen tehotonta. Innovatiivisten lääkkeiden saatavuus on edelleen merkittävä haaste, myös talousarvion kannalta. Maassa on toteutettu aloitteita, joilla on pyritty vastaamaan pitkäaikaishoitojärjestelmään kohdistuvaan kasvavaan kysyntään esimerkiksi luomalla kannustimia yhteisöperustaisen hoidon ja kotihoidon käytölle.

               (8)Rajatylittävän yhteistyön parantamisessa on edistytty jonkin verran. Maltan rahoituspalveluviranomaisella näyttää kuitenkin olevan edelleen liian vähän henkilöstöä. Huolenaiheena on, riittävätkö sen resurssit valvomaan laajaa rajatylittävää rahoitusjärjestelmää, erityisesti muun kuin pankkialan osalta. Lisäksi on huomattava, että vaikka palveluala (erityisesti verkkopelaamisen ala) on edistänyt merkittävästi maan kestävää talouskasvua, tämä saattaa aiheuttaa haasteita rahoitusjärjestelmän eheydelle, mikä edellyttää vankkaa rahanpesun torjunnan kehystä. Malta on hiljattain saattanut neljännen rahanpesunvastaisen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Direktiivin täytäntöönpanon tehokkuutta arvioidaan myöhemmin. Saatettuaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään Maltan viranomaiset ovat äskettäin esittäneet yhdennetyn strategian, joka koskee rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa. Tarkoitus on muun muassa perustaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevä kansallinen koordinointikomitea, joka koostuisi valtionhallinnon ja muiden asianomaisten kansallisten viranomaisten edustajista. Hiljattain hyväksytyn sääntelykehyksen asianmukaisen ja tuloksellisen täytäntöönpanon varmistamisessa on kuitenkin edelleen haasteita.

               (9)Maltan työmarkkinatulokset ovat parantuneet edelleen vahvan talouskasvun sekä naisten työllisyyttä ja työntekijöiden täydennyskoulutusta tukevien uudistusten myötä. Haasteita aiheuttavat kuitenkin yhä sukupuolten väliset suuret työllisyyserot sekä yli 30-vuotiaiden naisten ja vammaisten henkilöiden vähäinen osallistuminen työmarkkinoille. Isyys- ja vanhempainvapaamalli on edelleen suhteellisen heikko, mutta se on tärkeä sukupuolten tasa-arvoa edistävän hoitovastuun ja naisten työssäkäynnin tehokkaamman tukemisen kannalta. Työvoimapula on kasvussa, ja osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus jatkuu. Huomattavalla osalla Maltan työvoimasta on edelleen matala koulutustaso. Työvoimapulan ja osaamisvajeen paikkaamisessa ollaan kasvavassa määrin riippuvaisia ulkomaisesta työvoimasta. Työmarkkinoiden, osaamisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla parhaillaan toteutettavia poliittisia aloitteita on tarkoitus jatkaa, mutta niiden perustana on käytettävä tuloksia painottavaa seurantaa ja arviointia.

               (10)Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus oli vuonna 2017 edelleen EU:n korkeimpia, 18,6 prosenttia, eikä tilanne ole juurikaan parantunut edellisestä vuodesta. Myös koulunkäynnin keskeyttäneiden vammaisten osuus on Maltassa EU:n korkein, 50 prosenttia, mikä on kaksi kertaa EU:n keskiarvoa enemmän. Lisäksi sosioekonomisella taustalla, koulun tyypillä ja vammaisuudella on voimakas vaikutus oppimistuloksiin. Luonnontieteen alan oppimistuloksissa heikoiten menestyvien ja parhaiten menestyvien koulujen oppilaiden välinen ero on EU:n suurimpia ja 1,5 kertaa suurempi kuin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön laskema keskiarvo. Matematiikassa, luonnontieteissä ja lukemisessa heikosti menestyvien osuus on EU:n neljänneksi suurin. Maassa ei ole laadittu kattavaa strategiaa, jolla pyrittäisiin parantamaan koulutuksen laatua ja supistamaan sosiaaliryhmien ja koulutyyppien välillä vallitsevia koulutustulosten eroja.

               (11)Vakaa talouskasvu on lisännyt infrastruktuuriin ja luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta. Erityisesti maantieliikenteen alalla on odotettavissa huomattavia infrastruktuuriin ja pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä haasteita. Riittämätön liikenneinfrastruktuuri ja ruuhkien kasvavat kustannukset muodostavat esteen investoinneille. Ajoneuvojen ja liikenteen määrän kasvu johtaa kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen ja vaikuttaa kielteisesti ilmanlaatuun. Niillä voi olla kielteisiä vaikutuksia myös matkailuun, joka on Maltan talouden tärkeä tukipilari. Sen vuoksi tarve puuttua infrastruktuurivajeeseen liittyy kiinteästi tarpeeseen edistää puhtaita liikenneratkaisuja. Hallitus hyväksyi vuonna 2016 vuoteen 2050 ulottuvan kansallisen liikennestrategian ja vuoteen 2025 ulottuvan liikenteen toimenpideohjelman. Lisäksi se ilmoitti 700 miljoonan euron hankkeesta, jolla parannetaan tieverkostoa. Yhdessä näiden toimenpiteiden odotetaan supistavan ruuhkautumisesta aiheutuvia taloudellisia kustannuksia vajaat 20 prosenttia. Talouden toimeliaisuuden lisääntyminen voi pahentaa infrastruktuurin tämänhetkisiä pullonkauloja, kun se lisää ympäristöresursseihin kohdistuvaa painetta entisestään. Toimenpideohjelmassa ei myöskään aseteta selvää liikenteen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitetta eikä esitetä mainittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevaa tehokasta seurantajärjestelmää (lukuun ottamatta viiden vuoden uudelleentarkastelujaksoa). Näin ollen on tärkeää asettaa tavoitteita ja toteuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää merkittävästi ruuhkia ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2025 mennessä, ja mahdollistaa edistymisen säännöllinen seuranta.

               (12)Maan koon ja saariaseman aiheuttamat haasteet merkitsevät sitä, että tarve siirtyä suuremmassa määrin kohti kiertotaloutta on erityisen pakottava. Älykkäät investoinnit voivat osaltaan auttaa vähentämään saaren herkkiin luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta. Jos esimerkiksi rakennus- ja purkujätteen sijoittamisen liittyviä ongelmia ei ratkaista, ympäristön laatu ja maan houkuttelevuus matkailukohteena saattavat heikentyä. Malta on pysytellyt ekoinnovointitoiminnan suhteen heikoimmassa ryhmässä (ekoinnovointitoiminnan indeksillä mitattuna EU:n tasolla 26. vuonna 2016, kun se oli 18. vuonna 2013). Sillä on kuitenkin potentiaalia saada liikkeelle innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen tai käyttöönottoon suuntautuvia investointeja, joilla voidaan parantaa resurssi- ja energiatehokkuutta rakennusalalla sekä jäte- ja jätevesihuollossa. Parannuksia tarvitaan erityisesti jätehuollon alalla sekä investoinneissa rakennus- ja purkujätteen kierrätyslaitoksiin. Lisäksi on kehitettävä valvontatoimia, jotta estetään rakennus- ja purkujätteen laittomat kaatopaikat tai mereen upottaminen.

               (13)Oikeusjärjestelmän tehokkuuteen kohdistuu edelleen haasteita. Korruption torjuntaan liittyvää oikeudellista ja institutionaalista kehystä on tarpeen lujittaa, jotta varmistetaan laadukas liiketoimintaympäristö. Korruptiontorjuntakehyksen hallinnoinnissa on puutteita, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja investointeihin. Maltan on tehostettava edelleen korruptiontorjuntatoimiaan, erityisesti korruption tutkinnan ja syytteeseenpanon osalta. Hallintokehyksen parantaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Malta säilyttää maineensa ja kiinnostavuutensa kansainvälisten investointien kohteena.

               (14)Komissio on vuoden 2018 eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (15)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Maltan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.lujittaa yleistä hallinnointikehystä lisäämällä kansainvälisesti suuntautuneiden Maltassa toimiluvan saaneiden finanssialan yritysten kansallista valvontaa, varmistamalla rahanpesun torjunnan kehyksen tehokkaan täytäntöönpanon ja jatkamalla korruption torjunnan vauhdittamista;

               2.varmistaa terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien kestävyyden muun muassa nostamalla lakisääteistä eläkeikää ja rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 417 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 216 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 413 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Latvian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Latvian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Latvia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Latvian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Latviaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Latvia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 11 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 0,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 ja kohenevan tämän jälkeen niin, että se on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021. Tämän kehitysuran odotetaan noudattavan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, sekä sallittuja poikkeamia, jotka perustuvat eläkeuudistukseen ja terveydenhuoltoalan rakenneuudistuslausekkeeseen. Uudelleenlasketun[1] rakenteellisen rahoitusaseman alijäämän odotetaan heikkenevän –1,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 –1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuvan tämän jälkeen –1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 40,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 36 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Ohjelmassa esitetyt BKT:n kasvua koskevat ennusteet näyttävät huomattavan suotuisilta vuoden 2018 osalta ja uskottavilta vuoden 2019 osalta, kun niitä verrataan komission talousennusteeseen. Julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu negatiivisia riskejä, jotka liittyvät verosäännösten noudattamista parantavien toimenpiteiden tulosta koskevaan optimistiseen ennusteeseen.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Latvialle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018 ottaen huomioon eläkejärjestelmän uudistuksen ja rakenneuudistusten toteuttamiseen liittyvät sallitut tilapäiset poikkeamat. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                6,0 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin sallittu rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen olisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Koska vuoden 2017 tulos on odotettua parempi, tämä riski saattaa olla pienempi vuonna 2018. Lisäksi yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella laadittuun Latvian tuotantokuiluarvioon liittyy komission kevään 2018 talousennusteeseen perustuvan uskottavuusvälineen perusteella paljon epävarmuutta. Jos asialle saadaan vahvistus, nämä tekijät otetaan huomioon keväällä 2019 tehtävässä vuotta 2018 koskevassa jälkiarvioinnissa.

               (8)Latvian olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2019, kun otetaan huomioon vuosiksi 2017–2019 myönnetty tilapäinen poikkeama, joka liittyy terveydenhuoltoalan rakenneuudistuksen toteuttamiseen. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 4,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2019, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu paraneminen olisi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi.

               (9)Tuloerot ovat Latviassa suuria. Vuonna 2017 tuloerosuhde oli 6,3, kun rikkaimpia 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpiin 20 prosenttiin kotitalouksista. Luku on EU:n suurimpia, sillä vero- ja etuusjärjestelmän kautta tehtävä uudelleenjako on vähäisempää. Latvian verojärjestelmää on uudistettu ja henkilötuloveron progressiivisuutta on lisätty. Pienituloisten palkansaajien verokiila on kuitenkin suhteellisen suuri eikä kannusta työllistymään virallisesti. Verouudistus on rajallinen siltä osin kuin on kyse verotuksen painopisteen siirtämisestä lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ja verotulojen lisäämistä suhteessa BKT:hen koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Verotulojen vähäisyys suhteessa BKT:hen rajoittaa julkisten palvelujen ja sosiaalisen osallisuuden kestävään tarjoamiseen käytettävissä olevia resursseja. Kiinteistö- ja pääomaverojen tulopotentiaalia ei hyödynnetä tarpeeksi muihin EU-maihin verrattuna. Vaikka veronkierron torjumisessa on jonkin verran edistytty, verosäännösten noudattaminen on edelleen huomattava haaste.

               (10)Sosiaalisen turvaverkon heikkoudet ilmenevät köyhyyden tai syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden suurena osuutena ja merkitsevät haasteita vähimmäistulon, eläkkeiden ja vammaisten osallisuuden kannalta. Vammaisten ja ikääntyneiden köyhyysaste on noussut viime vuosina ja on Euroopan suurimpia. Vähimmäistoimeentuloa koskevasta uudistuksesta ilmoitettiin vuonna 2014, mutta sitä ei ole pantu täytäntöön. Tällä on kielteisiä vaikutuksia köyhimpiin kotitalouksiin. Sosiaalietuuksien riittävyys on lisääntynyt vain hieman, ja etuudet ovat edelleen riittämättömiä. Vanhuuseläkkeiden vähimmäismäärää ei ole korotettu vuoden 2006 jälkeen. Erittäin puutteellisissa asuinoloissa asuvien osuus on Euroopan suurimpia, ja sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja on vähän.

               (11)Työmarkkinat kiristyvät epäsuotuisan väestökehityksen ja maastamuuton myötä. Vaikka työvoiman tarjonnan supistuminen on alkanut rajoittaa työllisyyden kasvua, työllistymismahdollisuudet vaihtelevat alueittain ja taitotasoittain. Ammattikoulutuksen oppisuunnitelmien uudistus, jonka tarkoituksena on mukauttaa koulutusta nykyajan osaamisvaatimuksiin, on edistynyt. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin uudistuksen panemiseksi täytäntöön täysimääräisesti ja osallistumisasteen nostamiseksi ammatillisessa perus- ja jatkokoulutuksessa. Uuden työpaikalla oppimista koskevan järjestelmän täytäntöönpano on alkanut, ja siihen osallistuvat työmarkkinaosapuolet ja yritykset. Järjestelmään osallistuvien opiskelijoiden määrä on kuitenkin vähäinen. Aikuisten osallistuminen koulutukseen on lisääntynyt vain hieman, ja työttömien osallistuminen aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin on vähäisempää kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Tämä on huolestuttavaa, sillä matalan osaamistason työntekijöiden työttömyysaste on korkea. Laajemmin tarkasteltuna työmarkkinaosapuolten valmiuksien vahvistaminen on tärkeää niiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi.

               (12)Uudistuksia on toteutettu terveydenhuollossa. Terveydenhuollon rahoituksen lisääntymisen odotetaan vähentävän joitain palvelujen saatavuuteen liittyviä vuotuisia pääsyrajoituksia ja pitkiä odotusaikoja. Terveydenhuollon julkinen rahoitus on edelleen selvästi alle EU:n keskiarvon, ja tehostamistoimenpiteet ovat vielä toteuttamatta, mukaan lukien tehokkaat ehkäisevät toimenpiteet, sairaalasektorin yksinkertaistaminen, perusterveydenhuollon vahvistaminen ja kohdennettu laadunhallinta. Terveydenhuollon tulokset ovat suhteellisen heikkoja, ja kaikkien oikea-aikainen pääsy kohtuuhintaiseen terveydenhuoltoon aiheuttaa edelleen huolta. Liian suuri turvautuminen potilailta perittäviin maksuihin ja terveyspalveluiden jakaminen kahteen ryhmään (”täysimääräiset palvelut” ja ”vähimmäistason palvelut”) saattaa aiheuttaa sen, että eräiden ryhmien pääsy terveyspalveluihin heikkenee ja terveysongelmat lisääntyvät.

               (13)Sääntelyn laadun heikkouksilla ja julkishallinnon vähäisellä tehokkuudella ja tuloksellisuudella on haitallinen vaikutus liiketoimintaympäristöön. Hallitus esitteli vuonna 2016 kevyempään ja ammattimaisempaan julkiseen sektoriin tähtäävän kunnianhimoisen uudistusohjelman, jonka tavoitteena on tehostaa julkista sektoria vähentämällä henkilöstöä ja keskittämällä tukitoimintoja, lujittamalla samalla tuloksiin perustuvaa maksatusta ja lisäämällä läpinäkyvyyttä. Suunnitelma rajoittuu kuitenkin keskushallintoon huolimatta siitä, että merkittäviä tehokkuushyötyjä voitaisiin saavuttaa myös kuntatasolla. Valtionyhtiöitä, joiden osuus taloudesta on huomattava, koordinoidaan hallituksen tasolla. Vaikka keskushallinnon omistamat yritykset kuuluvat keskitetyn hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän piiriin, kuntien omistamat satamat ja yritykset ovat tämän järjestelmän ulkopuolella.

               (14)Korruptio on edelleen haittatekijä Latvian liiketoimintaympäristössä, ja eturistiriitojen estäminen on yhä jäykkää ja kaavamaista. Väärinkäytösten paljastajien suojaa koskevan lainsäädännön viivästyminen heikentää julkisen hallinnon vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta. Maksukyvyttömyysmenettelyn sääntelyä on vahvistettu merkittävästi viime vuosina, mikä rajoittaa mahdollisuuksia väärinkäytöksiin. Tuomarineuvosto on kuitenkin edistänyt maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyvien aikaisempien väärinkäytösväitteiden tutkintaa ja tarkastellut uudelleen eräitä asioita. Se on suositellut tuomarien pätevyysarvioinnin parantamista ja tarkastellut käytettävissä olevia kurinpitotoimenpiteitä.

               (15)Ulkomailla asuvia asiakkaita palveleviin latvialaisiin pankkeihin kohdistuu suuri rahanpesuriski. Tämä aiheuttaa haasteita rahoitusjärjestelmälle, voi vahingoittaa sen mainetta ja vaikuttaa kielteisesti investointeihin ja talouskasvuun. Rahanpesuntorjuntakehystä on hiljattain vahvistettu, mutta toimenpiteitä olisi toteutettava jatkuvasti kestävän parannuksen aikaansaamiseksi. Latvia on vastikään hyväksynyt lain, jonka tavoitteena on rajoittaa merkittävästi Latvian rahoitusalan altistumista rahanpesua koskeville riskeille. Tärkeimpiä keinoja ovat rahoituslaitosten ja lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon lisääminen ja pöytälaatikkoyhtiöiden kanssa toteutettavien liiketoimien rajoittaminen. Lain seurauksia ja tuloksellisuutta on seurattava.

               (16)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (17)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019, kun otetaan huomioon rakenneuudistusten toteuttamisen takia tilapäisesti sallitut poikkeamat; vähentää matalapalkkaisten työntekijöiden verorasitusta siirtämällä verotuksen painopistettä muihin lähteisiin, erityisesti pääomaan ja kiinteistöihin, ja parantamalla verosäännösten noudattamista;

               2.parantaa vähimmäistoimeentuloetuuksien, vanhuuseläkkeiden vähimmäismäärän ja vammaisten tulotuen riittävyyttä; lisää ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssia ja edistää matalan osaamistason työntekijöiden ja työnhakijoiden osaamisen kehittämistä; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän saatavuutta, laatua ja kustannustehokkuutta;

               3.vahvistaa julkisen sektorin tehokkuutta erityisesti paikallisviranomaisten ja valtionyhtiöiden osalta; lisää julkishallinnon vastuuvelvollisuutta suojelemalla väärinkäytösten paljastajia, estämällä eturistiriitoja ja ryhtymällä jatkotoimiin meneillään olevan, aikaisempia maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan arvioinnin tulosten perusteella.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 413 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 212 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 419 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Itävallan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Itävallan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Itävalta kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Itävallan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Itävaltaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Itävalta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 21 päivänä maaliskuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Itävaltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman paranevan 0,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite – joka vuodesta 2017 alkaen on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – on tarkoitus saavuttaa vuonna 2019. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan asteittain niin, että kun se vuonna 2017 oli 78,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2022 se on 62,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2018 suotuisa ja sen jälkeen uskottava. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnitelman pääasialliset riskit liittyvät vuodesta 2020 alkaen suunniteltuihin päätösperäisiin toimenpiteisiin, kuten ilmoitettuun henkilötuloveron uudistukseen, joiden nettomääräisiä talousarviovaikutuksia ei ole vielä täysin täsmennetty.

               (7)Vakausohjelman mukaan poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2017 poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta 0,03 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas turvallisuuteen liittyvistä toimenpiteistä ei aiheutunut lisäkustannuksia. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat epätavallisia tapahtumia, joiden vaikutus Itävallan julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusta on vuoden 2017 osalta siksi pienennetty pakolaisiin liittyvien lisäkustannusten huomioon ottamiseksi.

               (8)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Itävallalle sen varmistamista, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2018 rajoittuu sallittuun poikkeamaan, joka liittyy poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden aiheuttamiin vaikutuksiin julkiseen talouteen. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 3,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon myönnetyt poikkeamat, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2018 ja vuosina 2017 ja 2018 yhdessä tarkasteltuina.

               (9)Itävallan pitäisi vuonna 2019 saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 2,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin rakenteellinen rahoitusasema kohenisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, komission kevään 2018 talousennusteen mukaan vaarana on, että Itävalta poikkeaa tästä vaatimuksesta merkittävästi vuonna 2019 vuosien 2018 ja 2019 poikkeamien vuoksi. Samaan aikaan Itävallan arvioidaan olevan 0,1 prosentin päässä keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2019. Lisäksi Itävallan ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Itävallan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja että vuonna 2019 olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa.

               (10)Vuoden 2018 ikääntymisraportin mukaan eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitomenojen ennustettu kasvu merkitsee keskisuurta riskiä julkisen talouden kestävyydelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Itävallan julkiset eläkemenot (13,8 % suhteessa BKT:hen vuonna 2016) ylittävät EU:n keskiarvon (11,2 %), ja niiden odotetaan vuoteen 2070 mennessä kasvavan 0,5 % suhteessa BKT:hen (EU:n keskiarvo –0,2 %). Vaikka viimeaikaisissa uudistuksissa on onnistuttu luomaan kannustimia myöhäisemmälle eläkkeelle siirtymiselle, etuuksien kertymisen jatkuminen pidemmän työuran aikana ei paranna pitkän aikavälin kestävyyttä. Naisten lakisääteinen eläkeikä, joka on 60 vuotta, on EU:n alhaisimpia. Naisten lakisääteistä eläkeikää nostetaan vähitellen vuodesta 2024 alkaen, ja se nousee samalle tasolle miesten lakisääteisen eläkeiän kanssa vasta vuonna 2033. Lakisääteisen eläkeiän nostaminen ja varhaiseläkkeelle pääsyn rajoittaminen auttaisivat varmistamaan eläkejärjestelmän kestävyyden väestön ikääntyessä.

               (11)Julkiset terveydenhuoltomenot (7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2016) ylittävät EU:n keskiarvon (6,8 %), ja niiden odotetaan kasvavan vuoteen 2070 mennessä 1,3 % suhteessa BKT:hen eli EU:n keskiarvoa (0,9 %) voimakkaammin. Tämän seurauksena julkiset terveydenhuoltomenot nousisivat vuoteen 2070 mennessä 8,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Pitkäaikaishoitomenojen ennustetaan kaksinkertaistuvan 1,9 prosentista 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Menokattojen käyttöönotto taloudellista tasausta koskevassa laissa vuodelta 2017 ja uudistus, joka vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja vähentää riippuvuutta sairaalasektorista, ovat alkaneet vaikuttaa kestävyysongelmaan. Edelleen suuri sairausvakuutustoimistojen määrä viittaa siihen, että hallinnossa ja hallinnollisissa kustannuksissa on mahdollista tehdä lisäsäästöjä. Lisäksi tehokkaammat julkiset hankinnat (esim. EU:n laajuiset tarjouskilpailut, muiden tekijöiden kuin hinnan käyttäminen sopimuksentekoperusteina ja alueiden rajat ylittävä tarjouskilpailujen yhdistäminen) auttaisivat parantamaan laatua ja kustannustehokkuutta. Pitkäaikaishoidossa viimeaikaisten toimenpiteiden, joista voidaan mainita päätös lakkauttaa ihmisten yksityisomaisuuden käyttö pitkäaikaisen vuodeosastohoidon rahoittamiseen, odotetaan ennemminkin lisäävän kuin hillitsevän menoja.

               (12)Taloudellista tasausta koskevalla lailla vuodelta 2017 on osaltaan edistetty hallinnon eri tasojen välisten rahoitussuhteiden yksinkertaistamista ottamalla käyttöön tehtävälähtöinen rahoitus, yksinkertaistamalla hallintotasojen välisiä tulonsiirtoja ja osoittamalla osavaltioille oma tulonlähde. Näistä uudistuksista huolimatta julkisen talouden kehys on edelleen vaikeaselkoinen, ja meno- ja veronkantovastuiden välinen merkittävä epäsuhta jatkuu, minkä vuoksi kannustimet budjettikuriin ovat heikot kansallista tasoa alemmalla tasolla.

               (13)Vuoden 2016 verouudistuksesta huolimatta työhön kohdistuu edelleen suuri verorasitus, joka kasvaa asteittain, jos veroluokkia ei sidota inflaatioon. Korkeamman tulotason palkansaajat hyötyivät suhteellisesti enemmän uudistuksesta kuin pienituloiset, ja pienituloisten verorasitus on edelleen suuri. Lisäksi miehet hyötyivät verouudistuksesta enemmän kuin naiset. Kasvun kannalta vähemmän haitallisina pidetyt tulonlähteet, kuten juoksevat kiinteistöverot, näyttävät olevan liian vähän hyödynnettyjä, mikä johtuu suurelta osin vanhentuneesta veroperustasta. Juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot ovat Itävallassa alhaiset (0,2 % suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2016 oli 1,6 %). Verorasituksen painopisteen siirtäminen työn verotuksesta vähemmän haitallisiin tulonlähteisiin voisi osaltaan auttaa ratkaisemaan tämän ongelman.

               (14)Työmarkkinat toimivat hyvin, mutta tiettyihin ryhmiin (kuten naiset ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt) liittyy edelleen haasteita. Vaikka naisten työllisyysaste on yleisesti ottaen korkea, naisten työmarkkinatulokset ovat edelleen melko heikot, jos niitä mitataan kokoaikaisina työpaikkoina. Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus oli 47,9 prosenttia vuonna 2016, mikä on edelleen yksi EU:n korkeimmista (EU:n keskiarvo 31,4 %). Virallisten lastenhoitopalvelujen saatavuuteen liittyvät ongelmat, erityisesti kaupunkien ulkopuolella, vaikuttavat tähän tulokseen. Osa-aikatyötä tekevien naisten suuri osuus, joka johtuu pitkälti siitä, että naiset tekevät tärkeää palkatonta työtä kuten hoitavat lapsia ja sukulaisia, sekä naisten alhaisemmat tuntipalkat edistävät sukupuolten välistä pysyvästi suurta palkkaeroa. Tällä on suora vaikutus naisille kertyvään eläkkeeseen, mikä johtaa suureen eläke-eroon.

               (15)Muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden oppimistulokset eivät ole parantuneet. Maahanmuuttajataustaisten oppilaiden ja muiden oppilaiden oppimistulosten välinen ero on edelleen suuri. Valtakunnalliset kokeet vuonna 2016 vahvistivat, että yli 25 prosentilla koululaisista ei ole saksan kielen perustaitoja. Viimeaikaiset kansainväliset kokeet ovat myös vahvistaneet, että alemmista sosioekonomisista ryhmistä tulevat tai maahanmuuttajataustaiset jäävät yhä enemmän jälkeen lukutaidossa. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2012 ja vuoden 2015 tulosten vertailu osoittaa, että heikosti menestyvien osuus kasvoi kaikilla tarkastelluilla kolmella ydinalueella eli matematiikassa, lukemisessa ja luonnontieteissä. Syntyjään itävaltalaiset oppilaat menestyvät niin paljon ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajia paremmin, että tasoero vastaa lähes kolmea kouluvuotta.

               (16)Tuottavuus on Itävallassa korkea, mutta tuottavuuden kasvu on ollut viime vuosina heikkoa huolimatta maan huomattavista ponnisteluista, kuten investoinneista tutkimukseen ja kehitykseen ja startup-yrityksiä koskevan kehyksen parantamisesta. Muut keinot, joilla tuetaan tuottavuuden kasvua, liittyvät yritysten digitalisaatioon, yritysten kasvuun ja palvelualan kilpailuun. Itävallassa on merkittäviä markkinoille pääsyn esteitä ja rajoittavia sääntöjä, jotka liittyvät yrityspalveluihin ja säänneltyihin ammatteihin. Tällaisia ovat esimerkiksi erityiset osakkeenomistusta koskevat vaatimukset, lukuisat varatut toiminnot ja monialayrityksiä koskevat rajoitukset
                  7
               . Jatkuvat pyrkimykset vähentää rasitteita ja suunniteltu Itävallan elinkeinolupalain (Gewerbeordnung) arviointi ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan puuttua tähän ongelmaan.

               (17)Kilpailun lisääminen palvelualalla auttaisi vastaamaan haasteisiin, joita Itävallalla on digitaaliteknologian ja digitaalisten liiketoimintamallien levittämisessä etenkin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Näiden yritysten digitalisaatio on erityisen tärkeää Itävallassa, koska ne muodostavat Itävallan talouden selkärangan. Sellaiset aloitteet kuin ’KMU Digital’ ja ’AT: net’ sekä digitaalialan etenemissuunnitelman täytäntöönpano ovat keskeisen tärkeitä. Toinen ongelma liittyy yritysten ja erityisesti erittäin innovatiivisten yritysten toiminnan laajentamiseen. Myöhemmän vaiheen rahoitus, esimerkiksi riskipääomarahoituksen muodossa ja kasvuyritysten mahdollisuutena saada rahoitusta julkisilta pääomamarkkinoilta, muodostaa pullonkaulan. Nopeasti kasvavat yritykset ovat olennaisen tärkeitä uusien teknologioiden ja liiketoimintamallien, myös digitaalisten, levittämisen ja siten tuottavuuden kasvun kannalta.

               (18)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Itävallan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Itävallalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama; varmistaa terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkejärjestelmien kestävyyden, muun muassa nostamalla lakisääteistä eläkeikää ja rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä; tehostaa julkisia palveluja, muun muassa sovittamalla yhteen rahoitus- ja menovastuut;

               2.kaventaa erityisesti pienituloisten palkansaajien verokiilaa siirtämällä verorasitusta tulonlähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta; parantaa naisten työmarkkinatuloksia; parantaa muita heikommassa asemassa olevien nuorten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden perustaitoja; tukee tuottavuuden kasvua edistämällä yritysten digitalisaatiota ja kasvua ja vähentämällä sääntelyyn liittyviä esteitä palvelualalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 419 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 218 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Suosituksia näiden ongelmien ratkaisemiseksi annettiin tammikuussa 2017 asiakirjoissa COM(2016) 820 ja SWD (2016)436.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N: o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.