title: Neuvoston suositus annettu 29 päivänä marraskuuta 2021, monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 504/21

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 29 päivänä marraskuuta 2021,
      monimuotoisen oppimisen menetelmistä laadukkaan ja osallistavan perus- ja toisen asteen koulutuksen edistämiseksi
      (2021/C 504/03)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

                  1.

                  Covid-19-pandemia on vaikuttanut koulutusjärjestelmiin maailmanlaajuisesti ja kaikkialla unionissa kohdistamalla niihin ennennäkemättömän paineen. Yhteiskunnalliset rajoitukset ovat tuoneet mukanaan suuria muutoksia opetukseen ja oppimiseen sekä viestintään ja yhteistyöhön koulutusyhteisöissä (1). Ne ovat vaikuttaneet oppijoihin, heidän perheisiinsä, opettajiin, kouluttajiin ja oppilaitosten johtajiin sekä koulutusta tukeviin yhteisön ammattilaisiin, kuten sosiaalityöntekijöihin, psykologeihin, muihin ohjausta tarjoaviin ammattilaisiin, terveydenhoidon ammattilaisiin ja kulttuurikasvattajiin. Jäsenvaltiot pystyivät ottamaan nopeasti käyttöön etäopiskeluun sopivia ratkaisuja ja tukimuotoja, useissa tapauksissa hyödyntämällä digitaaliteknologiaa. Jäsenvaltiot ovat saaneet hyödyllistä kokemusta koulutuksen uusista mahdollisuuksista, kuten opettajien digitaalisten taitojen ja osaamisen merkittävästä lisääntymisestä sekä koulujen ja laajemman yhteisön välisten yhteyksien tiivistämisestä. Monissa jäsenvaltioissa järjestelmän puutteet ovat kuitenkin tulleet kouriintuntuvasti esiin: valmiuksia ja resursseja siirtyä toisenlaiseen lähestymistapaan opetuksessa ja oppimisessa ei usein ollut, mikä on korostanut ja pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, eroja ja tarpeita (2). Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien on puututtava näihin seikkoihin ja myös parannettava joustavuuttaan, jotta ne selviytyisivät paremmin muuttuvista olosuhteista ja sopeutuisivat niihin tulevaisuudessa.

                  2.

                  Covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita ”jatkamaan lähioppimis- ja lähiopetustoimintaa” sekä lisäksi tarjoamaan mahdollisuuksia ”etäopiskeluun, digitaaliseen oppimiseen ja sulautuvaan opetukseen” ja ”kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet”. Digitaalisesta koulutuksesta Euroopan tietoyhteiskunnissa annetuissa neuvoston päätelmissä (3) kehotetaan lisäksi komissiota ”seuraamaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja näyttöjen pohjalta” edellä mainittuja päätelmiä, ”jotta unionin tasolla päästäisiin yhteisymmärrykseen lähestymistavoista tehokkaisiin, osallistaviin ja sitouttaviin etäoppimisprosesseihin”.

                  3.

                  Digitaalista koulutusta koskevassa toimintasuunnitelmassa 2021–2027 hahmotellaan Euroopan komission visio laadukkaasta, osallistavasta ja helposti saatavilla olevasta digitaalisesta koulutuksesta Euroopassa. Se on kehotus tehostaa yhteistyötä Euroopan tasolla, jotta voidaan ottaa oppia covid-19-pandemiasta ja mukauttaa koulutusjärjestelmät digitaaliaikaan. Siinä korostetaan teknologian mahdollisuuksia helpottaa esteettömämpää, joustavampaa, yksilöllisempää ja oppijakeskeisempää oppimista. Sillä pyritään puuttumaan koulutuksessa ilmenevään epätasa-arvoon, kun digitaaliset taidot ja osaaminen, asianmukaisten välineiden saatavuus ja luotettava verkkoyhteys puuttuvat. Siinä korostetaan tarvetta vahvistaa koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia.

                  4.

                  Osaamisen kehittämisen edistäminen on yksi eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteista, sillä sen avulla voitaisiin ”hyödyntää koulutuksen ja kulttuurin koko potentiaali työpaikkojen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden aikaansaamisessa ja välineinä eurooppalaisen identiteetin omaksumiseen kaikessa moninaisuudessaan” (4). Neuvoston päätöslauselmassa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (5) määritetään eurooppalaisen koulutusyhteistyön päätavoitteeksi jäsenvaltioiden tukeminen sellaisten koulutusjärjestelmien jatkokehittämisessä, joilla pyritään varmistamaan kaikkien kansalaisten henkilökohtaisten, sosiaalisten ja ammatillisten tavoitteiden toteutuminen edistäen samalla demokraattisia arvoja, tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, aktiivista kansalaisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä kestävä taloudellinen hyvinvointi, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä työllistettävyys.

                  5.

                  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (6) todetaan ensimmäisenä periaatteena, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Pilarin periaatteessa 11 todetaan, että heikoista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin. Näiden periaatteiden tehokas täytäntöönpano riippuu suuresti jäsenvaltioiden päättäväisyydestä ja toiminnasta. EU:n tason toimilla voidaan täydentää kansallisia toimia, ja komissio on esittänyt oman panoksensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa (7).

                  6.

                  Euroopan osaamisohjelmassa (8) määritellään toimia, joilla autetaan yksittäisiä henkilöitä ja yrityksiä kehittämään enemmän ja parempia taitoja ja hyödyntämään niitä vahvistamalla kestävää kilpailukykyä ja kehittämällä selviytymis- ja palautumiskykyä kriiseihin reagoimiseksi covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten pohjalta. Siinä ehdotetaan myös STEM-aineisiin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) liittyvän koulutuksen edistämistä tutkimus- ja innovaatiotoimissa.

                  7.

                  Neuvoston suosituksessa eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (9) kehotetaan jäsenvaltioita takaamaan avun tarpeessa oleville lapsille (eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville lapsille) koulutuksen ja kouluissa tapahtuvan toiminnan tosiasiallinen ja maksuton saanti. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (10) kehotetaan edistämään osallistavaa ja laadukasta koulutusta.

                  8.

                  Nopeasti muuttuvassa ja tiiviisti verkottuneessa maailmassa jokainen tarvitsee laajan joukon taitoja, joita on kehitettävä jatkuvasti läpi elämän. Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (11) määriteltyjen avaintaitojen tavoitteena on luoda perusta tasapuolisemmille ja demokraattisemmille yhteiskunnille. Ne vastaavat osallistavan ja kestävän kasvun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja demokraattisen kulttuurin kehittämisen tarpeeseen.

                  9.

                  Neuvoston suosituksessa elinikäisen oppimisen avaintaidoista (12) todetaan, että taitojen kehittämistä voidaan helpottaa edistämällä erilaisia oppimistapoja ja -ympäristöjä, mukaan luettuna digitaaliteknologian asianmukainen hyödyntäminen; tarjoamalla tukea opetushenkilöstölle sekä muille oppimisprosesseja tukeville sidosryhmille, myös perheille; tukemalla ja kehittämällä edelleen eri yhteyksissä hankittujen avaintaitojen arviointia ja validointia; ja vahvistamalla yhteistyötä opetus- ja oppimisympäristöjen välillä kaikilla tasoilla ja eri aloilla.

                  10.

                  Neuvoston suosituksessa kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (13) ehdotetaan ammatillista koulutusta koskevan unionin politiikan nykyaikaistamista, johon kuuluu koulutuksen digitalisaatio ja monimuotoisen oppimisen käyttö. Osnabrückin julistuksessa ammatillisesta koulutuksesta elpymisen ja oikeudenmukaisten siirtymien mahdollistajana digitaalitalouteen ja vihreään talouteen siirryttäessä todetaan, että digitaalisella oppimisella voi olla tärkeä ja täydentävä rooli (14).

                  11.

                  Tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista annetuissa neuvoston päätelmissä (15) tunnustetaan, että opettajat, kouluttajat ja koulujen johtajat ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima ja että heidät olisi otettava mukaan koulutusalan toimintapolitiikkojen laadintaan ja heille olisi annettava valtuudet soveltaa näitä toimintapolitiikkoja itsenäisesti käytännössä. Tämän lisäksi he tarvitsevat tuekseen peruskoulutukseen, perehdyttämiseen ja täydennyskoulutukseen sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan.

                  12.

                  Pandemia on lisännyt pitkäaikaista huolta lasten ja nuorten fyysisestä, henkisestä ja emotionaalisesta hyvinvoinnista. Kaikille lapsille ja nuorille olisi annettava heidän tarvitsemansa tuki terveellisen ja aktiivisen elämäntavan kehittämiseen (16), mikä edistäisi myönteisiä elinikäisiä tottumuksia, ja heillä olisi oltava mahdollisuus osallistua erilaisiin urheilulajeihin ja muihin liikuntaharrastuksiin, jotka parantavat motorisia taitoja ja lisäävät henkistä ja emotionaalista hyvinvointia. Oppimisen aikana ei saa unohtaa myöskään lasten ja nuorten henkistä ja emotionaalista hyvinvointia, joten heille on annettava valmiuksia suoriutua tehtävistä haastavissa olosuhteissa ja ymmärtää, miten verkossa toimitaan turvallisesti ja vastuullisesti (17). Tukea tarvitsevat myös ne oppijat, jotka viettävät pitkiä aikoja ilman vertaistukea tai perheen tai koulun henkilökunnan tukea. Lisäksi on tärkeää tunnistaa alueet, joilla tarvitaan parannuksia ja korjauksia mahdollisiin oppimisvajeisiin ja hyvinvointiin kohdistuneisiin vaikutuksiin puuttumiseksi.

                  13.

                  Vaikka lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, oppiminen eri tavoin ja erilaisissa ympäristöissä, kuten koulussa, kotona, ulkona, kulttuurikohteissa, työpaikoilla ja digitaalisessa ympäristössä, voi motivoida lapsia ja nuoria parantamaan osaamisensa laaja-alaista kehittämistä. Tämä puolestaan voi auttaa heitä ymmärtämään ja sisäistämään muodollisen koulutuksen merkityksen yhteiskunnassa toimimiselle ja lisäämään heidän aktiivista sitoutumistaan paikallisiin ja globaaleihin haasteisiin, kuten kestävyyteen, ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin kysymyksiin.

                  14.

                  Koulutus on perusihmisoikeus ja lapsen oikeus. Sen saatavuus on taattava riippumatta siitä, missä ympäristössä se tapahtuu – koulussa, muissa fyysisissä ympäristöissä, etäyhteydellä tai näiden kaikkien yhdistelmänä – ja riippumatta oppijoiden erilaisista henkilökohtaisista ja sosiaalisista olosuhteista. Vaikka koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvo tunnustetaan täysin, monimuotoinen oppiminen tarjoaa pandemian jälkeenkin mahdollisuuden parantaa koulutuksen laatua, tarkoituksenmukaisuutta ja osallistavuutta. Sen avulla voidaan esimerkiksi parantaa oppimistarjontaa maaseudulla ja syrjäseuduilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaristoyhteisöt. Sulautuvasta oppimisesta voi olla hyötyä myös niille oppijoille, jotka eivät ehkä (väliaikaisesti) käy koulussa säännöllisesti, kuten vaelluskulttuuriyhteisöjen tai liikkuvien ammatinharjoittajien lapsille, nuorille omaishoitajille, ihmisille, joilla on terveysongelmia tai jotka asuvat sairaaloissa ja hoitokeskuksissa, huipputason harjoitteluohjelmiin osallistuville sekä ammatillisessa koulutuksessa tai palkkatyössä oleville. Kaikkien ympäristöjen ja välineiden olisi oltava yhtä helposti saatavilla vähemmistöryhmille, vammaisille sekä sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleville lapsille ja nuorille, eivätkä ne saisi johtaa syrjintään tai erotteluun.

                  15.

                  Monimuotoisen oppimisen menetelmissä tunnustetaan koulun arvo yhteisenä tilana, jossa tapahtuu sekä henkilökohtaista että sosiaalista vuorovaikutusta, mikä on tärkeää oppimisen kannalta, sillä vuorovaikutus on tapa ymmärtää maailmaa ja tehdä siitä merkityksellinen. Sekä koulun arkkitehtuuri että koulutilan suunnittelu ovat tältä osin tärkeitä.

                  16.

                  Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat edistää laaja-alaista taitojen kehittämistä, koska niihin voidaan sisällyttää monenlaisia oppimistehtäviä ja -välineitä. Digitaalisen teknologian käyttö, mukaan lukien verkkoon yhdistettävät laitteet, voi helpottaa oppijan vuorovaikutusta muiden oppijoiden, oppimisen ohjelmien ja muiden tietolähteiden kanssa ja tukea lähioppimista sekä erilaisissa ympäristöissä oppimista. Monimuotoisen oppimisen menetelmät voivat helpottaa digi- ja datataitojen hankkimista. Tieteellisten laitteiden, avointen oppimisresurssien, käsityövälineiden, arkielämästä löytyvien ja päivittäin käytettävien esineiden, julkaistujen tekstien sekä kirjoitus- ja kuvataiteen välineiden toisiaan täydentävä käyttö voi tukea luovuutta ja henkilökohtaista ilmaisua sekä yksilönä että yhteistyössä.

                  17.

                  Monimuotoisen oppimisen menetelmät edellyttävät johdonmukaista, koko järjestelmän kattavaa lähestymistapaa, jotta sille voidaan luoda edellytykset. Tähän sisältyy eri alojen asiantuntemusta omaavien ammattihenkilöiden osallistuminen ja yhteistyön edistäminen yhteisön kanssa, mikä kannustaa jakamaan vastuun lasten ja nuorten kehityksestä. Monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevien järjestelmällisten toimenpiteiden tehokkuus perustuu myös suhteiden luomiseen ja tukemiseen ekosysteemin eri osien välillä, paikallisten, alueellisten ja kansallisten koulutusviranomaisten välillä sekä opetusresursseja tuottavien yritysten (jotka tarjoavat teknologiaa, julkaisuja ja muita opetussuunnitelmiin liittyviä välineitä), tutkimus- ja oppilaitosten, yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja aloitteiden sekä perheiden ja oppijoiden itsensä välillä, riippumatta näiden tarpeista tai osaamisen tasoista.

                  18.

                  Monimuotoisen oppimisen menetelmät ovat laajalti vakiintunut käytäntö ammatillisessa peruskoulutuksessa (18), mutta pandemian aiheuttamat rajoitukset ovat haastaneet oppilaitosten ja organisaatioiden kyvyn tarjota työssäoppimista ja ylläpitää yhteydenpitoa kouluttajiin ja ohjaajiin sekä vaikuttaneet oppisopimuskoulutuksen tarjontaan. Käytännön kokemusten saatavuuden väheneminen on korostanut ammatillisessa koulutuksessa tunnustettua tarvetta hyödyntää digitaaliteknologiaa, kuten digitaalisia laitteita ja oppimisalustoja, sähköisiä portfolioita sekä laajennettua todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta simulaatioita varten. Se on myös vahvistanut tarvetta ymmärtää ja koordinoida sitä, miten digitaaliteknologioita käytetään oppimiseen eri ympäristöissä (esim. koulussa tai työharjoittelussa), jotta oppijoita voidaan valmistella elämää ja tulevia työmarkkinoita varten.

                  19.

                  Epävirallisen oppimisen tärkeys ja merkityksellisyys käy ilmi kokemuksista, joita on saatu nuorisotyön, vapaaehtoistyön ja kulttuuritoimintaan osallistumisen, muun muassa ruohonjuuritason urheilun, kautta. Epävirallisella oppimisella on tärkeä rooli sellaisten keskeisten ihmissuhde-, viestintä- sekä kognitiivisten ja henkilökohtaisten taitojen – muun muassa luovuuden – kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (19). Uusien oppimistapojen määrittelyyn kuuluu myös virallisten ja epävirallisten oppimisympäristöjen välisen yhteistyön parantaminen (20).

                  20.

               Tässä suosituksessa otetaan täysin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Siinä tunnustetaan, että oppilaitosten itsemääräämisoikeuden taso vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Joissakin jäsenvaltioissa oppilaitoksilla, opettajankoulutuslaitoksilla sekä opettajilla ja kouluttajilla on laaja itsemääräämisoikeus. Suositus pannaan täytäntöön kansallisten olosuhteiden mukaisesti.
            Otetaan huomioon seuraava ”monimuotoisen oppimisen” määritelmä:
      Tässä suosituksessa virallisen koulutuksen yhteydessä toteutettava monimuotoinen oppiminen käsittää erilaisia menetelmiä ja sillä tarkoitetaan oppimista, jossa koulu (perus- ja toisen asteen sekä ammatillisen koulutuksen oppilaitos), opettaja ja kouluttaja tai oppija käyttää oppimisprosessissa useampaa kuin yhtä menetelmää:

                  —

                  koulun ja muiden fyysisten ympäristöjen yhdistäminen koulun ulkopuolella (joko opettajan/kouluttajan läsnä ollessa tai eri tilassa ja/tai eri aikana etäoppimisena);

                  —

                  sellaisten erilaisten oppimisvälineiden yhdistäminen, jotka voivat olla digitaalisia (myös verkko-oppiminen) ja ei-digitaalisia.

            Opettajat, kouluttajat ja koulut valitsevat ammatillisen pedagogisen harkintakykynsä mukaisesti nämä menetelmät ja helpottavat niiden käyttöä osana kiinnostavia ja tehokkaita oppimistehtäviä, jotka tukevat laaja-alaista osaamisen kehittämistä oppijoiden iän, taitojen ja olosuhteiden sekä tavoiteltujen oppimistulosten mukaisesti.

         Muita fyysisiä ympäristöjä voivat olla esimerkiksi koti ja sairaalat (sairaiden tai loukkaantuneiden lasten tapauksessa) ja toisaalta kulttuuri- ja kulttuuriperintölaitokset, maatilat, yritykset ja muut työpaikat, luontokohteet ja ulkotilat sekä urheilu- ja nuorisotilat.

         Etäoppiminen määritellään oppimiseksi, joka tapahtuu siten, että opettaja/kouluttaja ja oppija toimivat eri tilassa ja/tai eri aikaan ottaen huomioon kansalliset olosuhteet.

         Verkko-oppiminen määritellään oppimiseksi, joka tapahtuu käyttäen digitaalista teknologiaa eri laitteiden yhdistämiseksi verkkoon sekä oppijan ja opettajien, kouluttajien, muun opetushenkilöstön tai muiden oppijoiden välisen vuorovaikutuksen helpottamiseksi tavoitteena saada oppisisältöä tai muuta tietoa oppimisohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi.

         Digitaalisia oppimisvälineitä voivat olla esimerkiksi: älytaulut ja -projektorit luokkahuoneissa tehtävää yhteistyötä varten; mobiililaitteet, tabletit ja kannettavat tietokoneet, joissa on sovelluksia työn suunnittelua, tutkimista ja jakamista varten; televisio ja radio ohjelmien seuraamiseksi; ja laajennetun ja virtuaalisen todellisuuden työkalut ja sovellukset vuorovaikutuksen tehostamiseksi. Digitaalisia oppimisvälineitä ei aina tarvitse liittää internetiin,
      SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT:

                  1.

                  Tukevat covid-19-kriisistä saatujen kokemusten perusteella koulutusjärjestelmien elpymistä ja varautumista käsittelemällä pandemian vaikutuksia oppijoihin, opettajiin, kouluttajiin ja muuhun opetushenkilöstöön, kehittävät pidemmän aikavälin strategisia lähestymistapoja monimuotoiseen oppimiseen ja hyödyntävät pandemian aikana käyttöön otettuja tai testattuja menestyksekkäitä innovaatioita hyvien käytäntöjen jakamiseksi ja laajentamiseksi tässä suosituksessa esitettyjen periaatteiden mukaisesti (21). Kyseiset innovaatiot eivät korvaa koulussa tapahtuvaa ja lähioppimista vaan täydentävät niitä.

                  2.

                  Tukevat oppijoita harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

         Suorana reaktiona kriisiin:

                  a)

                  Tarjotaan lisäoppimismahdollisuuksia ja kohdennettua tukea oppijoille, erityisesti niille, joilla on oppimisvaikeuksia tai erityisiä koulutustarpeita, jotka kuuluvat heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai joihin koulutuksen keskeytyminen on muuten vaikuttanut, jotta voidaan korjata koulujen osittaisista sulkemisista ja lähiopetuksen rajoituksista johtuva oppimisvaje. Tähän voisi sisältyä esimerkiksi tehostettua yksilöllistä tukea ja henkilökohtaista ohjausta, mentorointijärjestelmiä (mukaan lukien vertaismentorointia), osallistavia oppimisyhteisöjä, luokkiin osoitettavia ylimääräisiä opettajaresursseja (esim. yhteisopetus), lisää neuvontatukea, ylimääräistä oppimisaikaa kouluvuoden aikana ja/tai loma-aikana, pääsyä lisäoppimisympäristöihin, kuten yleisiin kirjastoihin ja yhteisöllisiin tiloihin, sekä pedagogista tukea tarjoavia koulun jälkeisiä palveluja.

                  b)

                  Asetetaan oppijoiden ja heidän perheidensä fyysinen ja henkinen hyvinvointi etusijalle. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan psykologista tukea ja laaditaan mielenterveyttä koskeva ohjeistus; sisällytetään koulujen tavoitteisiin oppijoiden hyvinvointiin ja kiusaamisen torjuntaan tähtääviä toimintalinjoja; seuranta- ja laadunvarmistusprosesseja (osana säännöllistä laadunvarmistusta tai koulujen tarkastustyötä taikka koulun tilannetta pandemian yhteydessä koskevien erityisarviointien yhteydessä); palkataan erityishenkilökuntaa tai helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta.

                  c)

                  Edistetään kaikkien oppijoiden ja heidän perheidensä digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä ottaen huomioon digitaalinen kuilu ja sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako ja torjuen kaikkia stereotypioita ja ennakkoluuloja, mukaan lukien sukupuolistereotypiat ja sukupuolia eriarvoistava kohtelu, ja edistetään koulutusjärjestelmien digitaalisia valmiuksia kannustamalla käytettävissä oleviin laitteisiin ja yhteyksiin tehtäviin koulu- ja yhteisötasojen investointeihin sekä tarjoamalla tilaisuuksia parantaa digitaalisia taitoja ja osaamista, mukaan lukien viestintätekniikan käyttö, niin itsenäistä kuin yhteistoiminnallistakin oppimista sekä itsearviointia varten myöhemmän oppimisen tehostamiseksi. Toteutetaan kansallisissa suunnitelmissa ja elpymis- ja palautumistukivälineen suunnitelmissa kaavaillut investoinnit ja uudistukset sen varmistamiseksi, että kaikilla oppijoilla on käytettävissään tarvittavat laitteet ja oppimismahdollisuudet.

         Elpymisen ja pidemmän aikavälin koulutusvalmiuksien tukemiseksi:

                  d)

                  Tutkitaan tapoja kehittää monimuotoisen oppimisen menetelmiä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, mukaan lukien ammatillinen koulutus, kaikkien oppijoiden hyödyksi ja sen varmistamiseksi, että sillä on pysyviä myönteisiä vaikutuksia opetukseen ja oppimiseen, jotka on mukautettu oppijoiden ikään, taitoihin, erityistarpeisiin ja oppimistavoitteisiin, tunnustaen samalla täysimääräisesti koulussa tapahtuvan ja lähioppimisen arvon. Tähän voisi kuulua seuraavaa: tehostetaan erilaisten oppimisvälineiden kehittämistä ja juurruttamista, jotta voidaan tarjota mahdollisuuksia tutkimiseen ja ilmaisuun, mukaan lukien luonnontieteiden lukutaidon sekä digitaalisen ja medialukutaidon kehittäminen; tuetaan oppimista, jossa yhdistyy eri ympäristöjä oppimiskokemuksen rikastamiseksi; luodaan sopiva tasapaino toisaalta opettajajohtoisen ja oppilasjohtoisen oppimisen ja toisaalta yhteistoiminnallisen ja itsenäisen oppimisen välille; tutkitaan oppimismenetelmiä, jotta uusista mahdollisuuksista saadaan houkuttelevia ja jotta voidaan tarjota parempia oppimisratkaisuja sekä oppijoille että opettajille.

                  e)

                  Käytetään monimuotoisen oppimisen menetelmiä keinona tukea oppijoiden hyvinvointia, itsenäisyyttä ja yksilöllistä oppimista (ottaen huomioon oppijoiden ikä, taidot ja erityiset oppimistarpeet) sekä kehittää heidän henkilökohtaista, sosiaalista ja oppimistaitoja koskevaa osaamistaan (yksi kahdeksasta ”elinikäisen oppimisen avaintaidosta” (22), joita on kehitetty edelleen komission aloitteessa, joka koskee eurooppalaista LifeComp-kehystä (23)).

                  3.

                  Tukevat opettajia ja kouluttajia harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

         Suorana reaktiona kriisiin:

                  a)

                  Tuetaan opettajien itsearviointia digitaaliteknologioiden käytön alalla sekä täydennyskoulutuskursseja ja muita opettajille ja kouluttajille suunnattavia ammatillisen oppimisen muotoja, joilla heitä autetaan käyttämään digitaalisia ohjelmia ja työkaluja opetuksessa ja sisällyttämään ne siihen (24). Kehitetään ja levitetään opettajien ja kouluttajien kokemusten ja palautteen pohjalta pedagogisia moduuleja ja resursseja, jotka toimivat niin verkossa kuin lähiopetuksessa ja jotka auttavat opettajia ja kouluttajia mukauttamaan opetusmenetelmiään ja -käytäntöjään monimuotoisen oppimisen menetelmiin (25), ja käydään heidän kanssaan vuoropuhelua uusien välineiden ja materiaalien käytöstä, muun muassa siitä, miten digitaalisissa ympäristöissä toimitaan turvallisesti ja eettisesti ja miten opiskelijoita voidaan tukea siinä.

                  b)

                  Kiinnitetään entistä enemmän huomiota opettajien ja kouluttajien, koulujen johtajien ja muun opetushenkilöstön hyvinvointiin ja työelämän laatuun stressin lievittämiseksi ja työuupumuksen ehkäisemiseksi. Tähän voisi kuulua seuraavaa: helpotetaan pätevien mielenterveys- ja tukipalvelujen ammattilaisten ja -palvelujen saatavuutta; edistetään vertaistuen kehittämistä ja/tai järjestämistä stressin lievittämiseksi; ja lisätään joustavuutta ja henkistä hyvinvointia koskevia koulutusmahdollisuuksia opettajien peruskoulutuksessa ja ammatillisen kehittymisen ohjelmissa.

         Elpymisen sekä opettajien ja kouluttajien pidemmän aikavälin valmiuksien tukemiseksi:

                  c)

                  Sisällytetään monimuotoisen oppimisen menetelmät opettajien peruskoulutukseen (26) ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen (27) ohjelmiin, jotta opetushenkilöstön on helpompi mukauttaa oppimisen suunnittelua opetusympäristöönsä sopivaksi ja jotta heillä on valmiudet helpottaa oppimista erilaisissa sisä- ja ulkoilmaympäristöissä ja erilaisten välineiden ja tehtävien avulla.

                  d)

                  Tarjotaan pääsy asiantuntijakeskuksiin ja asianmukaisiin resursseihin monimuotoisen oppimisen menetelmien suunnittelemista ja edistämistä varten. Tuetaan opetus- ja koulutushenkilöstöä monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämisessä omissa toimintaympäristöissään henkilöstövaihtojen ja vertaisoppimisen avulla ja luodaan vahvoja koulujen tiimejä yhteistoiminnallisen oppimisen, verkostojen, yhteistyöhankkeiden ja käytäntöyhteisöjen avulla.

                  e)

                  Kehitetään ohjeistusta uusista lähestymistavoista arviointiin ja loppukokeisiin, myös verkossa, sekä formatiiviseen ja summatiiviseen arviointiin soveltuvia välineitä, jotka soveltuvat opetuksen ja koulutuksen eri tasoille ja eri oppimisympäristöihin.

                  f)

                  Kannustetaan opetushenkilöstöä osallistumaan kartoittaviin hankkeisiin ja tutkimukseen, mukaan lukien tehtävien käytön testaaminen muissa oppimisympäristöissä ja digitaalisen teknologian käyttö opetus- ja oppimisprosessien tukena.

                  4.

                  Tukevat kouluja harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:

         Suorana reaktiona kriisiin:

                  a)

                  Tarjotaan työkaluja ja resursseja monimuotoisen oppimisen menetelmiä varten sekä opastusta kouluille siitä, miten niitä voidaan käyttää tehokkaasti (28).

                  b)

                  Jos mahdollista, mobilisoidaan tai palkataan lisähenkilöstöä, jotta koulussa ja koulun jälkeisessä toiminnassa olisi enemmän aikaa antaa yksilöllistä tukea.

                  c)

                  Tuetaan infrastruktuuria ja resursseja koskevia tehokkaita kumppanuuksia eri koulutuksen järjestäjien välillä, mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaisten, liike-elämän, ammattialan järjestöjen, taiteen, kulttuuriperinnön, urheilun, luonnon, korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan, opetusresurssien (mukaan lukien teknologian, julkaisutoiminnan ja muiden opetussuunnitelmiin liittyvien välineiden) tuotannon ja koulutustutkimuksen aloilla.

                  d)

                  Tuetaan kouluja niiden osallisuutta edistävien strategioiden ja monimuotoisen oppimisen menetelmiä koskevien käytänteiden seurannassa ja itsearvioinnissa sekä puutteiden korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisessa, mukaan lukien EU:n välineiden käyttö (29).

                  e)

                  Parannetaan vanhempien, laillisten holhoojien ja perheiden ymmärrystä oppimisympäristöistä, -välineistä ja -tehtävistä järjestelmällisen viestinnän ja opastuksen avulla luomatta heille lisärasitteita.

         Pitkäaikaisen elpymisen tukemiseksi ja organisaatiomuutosvalmiuksien parantamiseksi:

                  f)

                  Investoidaan koulujen ja etäopiskeluympäristöjen nopeisiin internetyhteyksiin, joista verkko-opiskelu on riippuvainen. Tätä täydennetään teknisen infrastruktuurin ylläpitoa ja nykyaikaistamista koskevilla suunnitelmilla.

                  g)

                  Jos mahdollista, annetaan kouluille (koulujen johtokunnille, rehtoreille ja johtajille) kansallisen ja alueellisen lainsäädännön ja olosuhteiden mukaisesti riittävän laaja itsemääräämisoikeus, jotta ne voivat tehdä innovointia, reagointikykyä sekä paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin mukautumista helpottavia päätöksiä.

                  h)

                  Tuetaan koulunjohtajia, joilla on keskeinen asema organisaatiomuutoksen ja jatkuvan kehittämisen hallinnassa tarjoamalla erityistä ammatillista kehittämistä ja ohjausta heidän tehtäviään varten. Tuetaan kouluja ja niihin liittyviä koulutuksen järjestäjiä niiden pohtiessa monimuotoisen oppimisen menetelmiä strategisessa suunnittelussaan ja koulujen kehittämisprosesseissa. Tähän voi kuulua itsearviointivälineiden käyttö.

                  i)

                  Tuetaan vuoropuhelua ja verkostoitumista kaikkien koulussa ja muissa fyysisissä ympäristöissä tapahtuvaan oppimiseen ja etäoppimiseen osallistuvien sidosryhmien välillä, mukaan lukien perheet, jotta eri lähteistä saataisiin palautetta ja ideoita tulevaa kehitystä varten. Siihen olisi sisällyttävä myös vuoropuhelua, ohjausta ja strategioita lasten ja nuorten turvallisuuden suojelemiseksi ja jotta varmistetaan heidän tietojensa luottamuksellisuus ja suojaaminen sekä heidän turvallisuutensa ja yksityisyytensä digitaalisessa maailmassa.

                  j)

                  Käytetään oppimisympäristöjen ja -välineiden yhdistelmässä mahdollisuuksien mukaan koulun sisäisten ja/tai ulkoisten arviointimekanismien ja laadunvarmistusmekanismien osia siten, että arviointi kohdistetaan myös muihin palveluntarjoajiin tai muiden palveluntarjoajien kuin koulun kautta.

                  5.

                  Hyödyntävät infrastruktuuriin, välineisiin ja pedagogiikkaan tehtävissä uudistuksissa ja investoinneissa täysimääräisesti EU:n varoja ja asiantuntemusta, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, elpymis- ja palautumistukivälinettä, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, Horisontti Eurooppa -ohjelmaa ja teknisen tuen välinettä, jotta voidaan lisätä koulujen joustavuutta ja valmistautumista tulevaisuuteen.

                  6.

                  Panostavat toimintapolitiikkaan liittyviä haasteita sekä näistä aloitteista aiheutuvia koulutusekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia koskevaan tutkimukseen, seurantaan ja arviointiin, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia ja hankkia tietoa tulevien politiikkauudistusten perustaksi. Tässä voidaan hyödyntää myös oppijoiden kokemuksia sekä mahdollisesti saatavilla olevia tietoja, joita on kerätty parhaiden käytäntöjen ja räätälöityjen tekoälyratkaisujen kehittämiseksi parempia oppimisohjelmia varten.

                  7.

                  Toteuttavat tämän suosituksen täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä ja jatkotoimia kansallisten ja alueellisten koulutusjärjestelmien mukaisesti. Ottavat tarvittaessa huomioon mahdolliset monimuotoisen oppimisen menetelmiä tukevat toimenpiteet kansallisissa toimintasuunnitelmissa eurooppalaisen lapsitakuun toteuttamiseksi.

            KEHOTTAA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA KANSALLISET OLOSUHTEET ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN:

                  1.

                  Tukemaan suosituksen täytäntöönpanoa helpottamalla vastavuoroista oppimista ja vaihtoa jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä, sillä varauksella, että toimenpiteitä vahvistetaan ja kehitetään, seuraavien avulla:

                              i)

                              eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (30);

                              ii)

                              uusi eurooppalainen digitaalisen koulutuksen keskus ja uusi jäsenvaltioiden kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu, jotka perustetaan digitaalista koulutusta koskevan toimintasuunnitelman 2021–2027 mukaisesti tukemaan monialaista yhteistyötä digitaalisen koulutuksen alalla;

                              iii)

                              EU:n verkkoalustat ja -yhteisöt koulutusta varten, mukaan luettuina School Education Gateway -portaali, eTwinning ja eurooppalainen koulujen työkalupakki ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen”;

                  2.

                  Tukemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa esimerkiksi seuraavien vapaaehtoispohjalta käytettävien resurssien kehittämistä:

                              i)

                              näyttöön perustuva ohjausmateriaali oppimisen suunnittelusta ja koulujen organisaatiokäytännöistä monimuotoisen oppimisen menetelmien yhteydessä, mukaan lukien mahdolliset digitaaliset välineet, lähestymistavat oppimisen arviointiin ja validointiin sekä tietosuoja, yksityisyys ja verkkoturvallisuus;

                              ii)

                              laadukkaan digitaalisen opetussisällön luominen ja jakaminen sekä komissiossa kehitteillä olevan, digitaalisen koulutuksen sisältöä koskevan eurooppalaisen kehyksen tarjoamien mahdollisuuksien tarkastelu.

                  3.

                  Tukemaan opettajien, kouluttajien ja muun opetushenkilöstön ammatillista kehittämistä ja oppimismahdollisuuksia seuraavasti:

                              i)

                              edistetään opettajille, kouluttajille, koulunjohtajille ja opettajankouluttajille suunnattavia monimuotoisen oppimisen menetelmiä käsitteleviä kaikille avoimia verkkokursseja (MOOC-kursseja), joita isännöi School Education Gateway -verkkoalusta, sekä näiden kurssien laajaa käyttöä koulujen opetushenkilöstön parissa;

                              ii)

                              jaetaan hyviä käytänteitä Erasmus+ -henkilöstövaihdoista, -hankkeista ja -verkostoista, muun muassa eTwinning-verkkoyhteisön, tulevien Erasmus+ Teacher Academies -toimintojen ja ammatillisten huippuosaamiskeskusten kautta;

                              iii)

                              edistetään uutta opettajille tarkoitettua SELFIE-verkkotyökalua, joka auttaa heitä pohtimaan digitaalista osaamistaan ja suunnittelemaan, miten he voivat parantaa sitä. Tämä perustuu koko koulun digitaaliteknologiaa koskevaan suunnitteluun tarkoitettuun SELFIE-työkaluun, jonka avulla voidaan tukea tehokkaita monimuotoisen oppimisen menetelmiä myös ammatillisessa koulutuksessa.

                  4.

                  Työstämään kaikkien sidosryhmien kanssa, mukaan lukien ohjelmistokehittäjät ja laitevalmistajat, keinoja parantaa digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia välineitä sekä niiden käyttöä koulutuksessa ja korostamaan lisäksi luottamuksellisuuden ja tietosuojan merkitystä tässä yhteydessä.

                  5.

                  Tukemaan aloitteita, joilla kehitetään edelleen ja edistetään osallistavaa, tasapuolista ja laadukasta koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia kaikille. Tämä koskee erityisesti sellaisissa erilaisissa olosuhteissa olevien oppijoiden osallistamista, jotka vaikuttavat heidän mahdollisuuksiinsa käyttää tiettyjä oppimisympäristöjä ja -välineitä, sekä kohdennettua tukea oppimisprosessissa tarvitsevien oppijoiden osallistamista.

                  6.

                  Jatkamaan tukeaan jäsenvaltioille uudistusten toteuttamisessa, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja osallistavuutta sekä tukea niiden digitaalista valmiutta digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 tavoitteiden mukaisesti.

                  7.

                  Käsittelemään monimuotoisen oppimisen menetelmien kehittämistä perus- ja toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan lukien, Euroopan koulutusalueen säännöllisten edistymisraporttien ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 puitteissa.

         Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            S. KUSTEC

         (1)  Neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa, (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

         (2)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2021) 219 final, osa 1, sivu 6 (alaviite 2).

         (3)  EUVL C 415, 1.12.2020, s. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (6)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 7.

         (12)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (13)  EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1.

         (14)  Hyväksytty 30. marraskuuta 2020.

         (15)  EUVL C 193, 9.6.2020, s. 11.

         (16)  Esimerkiksi EU:n tasolla Euroopan komissio käynnistää kaksivuotisen HealthyLifestyle4All-kampanjan. Sen tavoitteena on yhdistää urheilu ja aktiiviset elämäntavat terveys-, elintarvike- ja muihin politiikkoihin.

         (17)  Ks. Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ”The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. and Mazza, J., 2020).

         (18)  Ammatillinen peruskoulutus suoritetaan yleensä toisella asteella ja toisen asteen jälkeisellä tasolla ennen työelämään siirtymistä. Se tapahtuu joko kouluympäristössä (pääasiassa luokkahuoneessa) tai työympäristöissä, kuten koulutuskeskuksissa ja yrityksissä, riippuen kansallisista koulutusjärjestelmistä ja talousrakenteista.

         (19)  Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 30).

         (20)  Neuvoston päätelmät ruohonjuuritason urheilun aseman maksimoimisesta monialaisten taitojen kehittämisessä erityisesti nuorten keskuudessa (EUVL C 172, 27.5.2015, s. 8).

         (21)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final esitetty monimuotoisen oppimisen kehys voi toimia perustana maiden tilanteisiin mukautetuille erityistoimille.

         (22)  Neuvoston suositus, annettu 22. toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

         (23)  LifeComp käsittää kolme toisiinsa liittyvää osaamisaluetta: henkilökohtainen, sosiaalinen ja oppimistaitojen alue. Jokaisessa on kolme taitoa: itsesäätely, joustavuus, hyvinvointi (henkilökohtainen alue); empatia, viestintä, yhteistyö (sosiaalinen alue); kasvuhakuisuus, kriittinen ajattelu ja oppimisen hallinta (oppimistaitojen alue). LifeComp-taidot koskevat kaikkia elämänalueita, ja niitä voi hankkia elinikäisesti virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen kautta. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

         (24)  Euroopan komissio otti 5. lokakuuta 2021 käyttöön uuden SELFIE for Teachers -työkalun, joka voi tukea opettajia suunnittelemaan digitaalisten taitojensa kehittämistä.

         (25)  School Education Gateway -verkkofoorumilla (kouluopetuksen eurooppalainen verkkofoorumi) on jo tarjolla jonkin verran monimuotoiseen oppimiseen liittyviä resursseja, jotka on tarkoitettu opettajille ja kouluttajille.

         (26)  Virallinen opintojakso, jonka tarkoituksena on saada tunnustettu pätevyys ja työllistyä opettajaksi. Tätä koulutusta tarjoavat yleensä yliopistojen kasvatustieteiden laitokset tai riippumattomat opettajankoulutuslaitokset (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final oleva sanasto).

         (27)  Oppiminen, johon ammattilaiset osallistuvat missä tahansa uransa vaiheessa parantaakseen käytäntöjään (vrt. komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD (2021) 219 final oleva sanasto).

         (28)  SELFIE-työkalun avulla koulut voivat pohtia nykyistä tilannettaan ja tarpeitaan ja kerätä näyttöä niistä. Työkalu on modulaarinen, ja kukin koulu voi mukauttaa sitä omien olosuhteidensa mukaan.

         (29)  Kouluille suunnattu eurooppalainen työkalupakki ”Osallistavan koulutuksen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen” tarjoaa runsaasti resursseja ja käytännön esimerkkejä sekä itsearviointivälineen kouluille.

         (30)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.


               15.12.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      EU:n ja Intian suhteet
      Euroopan parlamentin suositus 29. huhtikuuta 2021 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon Portossa Portugalissa 8. toukokuuta 2021 pidettäväksi suunnitellun EU:n ja Intian johtajien kokouksen,

                  —

                  ottaa huomioon vuonna 2004 perustetun EU:n ja Intian strategisen kumppanuuden,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Intian vuoden 1994 yhteistyösopimuksen,

                  —

                  ottaa huomioon yhteisen julkilausuman ja EU:n ja Intian strategisen kumppanuuden: Etenemissuunnitelma vuoteen 2025 (1), joka hyväksyttiin EU:n ja Intian välisessä virtuaalihuippukokouksessa 15. heinäkuuta 2020, sekä muut äskettäin allekirjoitetut yhteiset julkilausumat, jotka koskevat muun muassa terrorismin torjuntaa, ilmastoa ja energiaa, kaupungistumista, muuttoliikettä ja liikkuvuutta sekä vesialan kumppanuutta,

                  —

                  ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 20. marraskuuta 2018 antaman yhteisen tiedonannon ”Intiaa koskevan EU:n strategian osatekijät” (JOIN(2018)0028) sekä siihen liittyvät 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n Intia-strategiasta (14634/18),

                  —

                  ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission 19. syyskuuta 2018 antaman yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031) ja siihen liittyvät 15. lokakuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät (13097/18),

                  —

                  ottaa huomioon 28. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tehostetusta yhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  ottaa huomioon 4. syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten” (COM(2001)0469),

                  —

                  ottaa huomioon tulevan asetuksen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta vuosiksi 2021–2027 (2018/0243(COD)),

                  —

                  ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2020 (2), 21. tammikuuta 2021 yhteenliitettävyydestä ja EU:n ja Aasian suhteista (3) ja 13. syyskuuta 2017 EU:n poliittisista suhteista Intiaan (4) antamansa päätöslauselmat sekä muut aiemmat päätöslauselmansa Intiasta, mukaan lukien päätöslauselmat ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista,

                  —

                  ottaa huomioon 28. lokakuuta 2004 neuvostolle antamansa suosituksen EU:n ja Intian suhteista (5),

                  —

                  ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman EU:n ja Intian suhteista: strateginen kumppanuus (6),

                  —

                  ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (7),

                  —

                  ottaa huomioon 10. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman merirosvoudesta (8),

                  —

                  ottaa huomioon 27. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman ydinturvasta ja asesulusta (9),

                  —

                  ottaa huomioon Brysselissä 27.–28. syyskuuta 2018 pidetyn Aasian ja Euroopan parlamentaarisen kumppanuuden 10. kokouksen (ASEP10) ja siinä hyväksytyn julkilausuman sekä Phnom Penhissä Kambodžassa 26.–27. toukokuuta 2021 pidettävän Aasian ja Euroopan parlamentaarisen kumppanuuden 11. kokouksen (ASEP11),

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Intian välisen kauppa- ja investointikysymyksiä käsittelevän korkean tason vuoropuhelun, jonka ensimmäinen kokous pidettiin 5. helmikuuta 2021,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan parlamentin ulkoasianvaliokunnan valtuuskunnan vierailun Intiassa 21.–22. helmikuuta 2017,

                  —

                  ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2020–2024,

                  —

                  ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ihmisoikeusfoorumeilla vuonna 2021,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n aihekohtaiset suuntaviivat ihmisoikeuksista, myös ihmisoikeuksien puolustajista sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapauden suojelemisesta ja edistämisestä;

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan kirjeen ja työjärjestyksen liitteen VI mukaisen toimivallan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0124/2021),

                  A.

                  ottaa huomioon, että EU ja Intia aikovat kutsua koolle johtajien kokouksen Portossa Portugalissa 8. toukokuuta 2021 noudattaen antamaansa sitoumusta tavata säännöllisesti korkeimmalla tasolla ja lujittaa vuonna 2004 perustettua strategista kumppanuutta taloudellisen ja poliittisen yhteistyön vahvistamiseksi;

                  B.

                  ottaa huomioon, että EU:n ja Intian strateginen kumppanuus on viime vuosina vilkastunut, mikä on osoitus uudesta poliittisesta tahdosta vahvistaa kumppanuuden strategista ulottuvuutta ja siitä, että kumppanuus on kehittynyt talouskumppanuudesta suhteeksi, joka laajenee useille aloille Intian kasvavan geopoliittisen vallan ja yhteisten demokraattisten arvojen mukaisesti;

                  C.

                  ottaa huomioon, että koska EU ja Intia ovat kaksi maailman suurinta demokratiaa, niillä on vahvat poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset siteet; toteaa kuitenkin, että kahdenvälisiä suhteita ei ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti ja että niihin liittyvää poliittista sitoutumista on lisättävä; ottaa huomioon, että EU:n ja Intian johtajat vahvistivat määrätietoisen pyrkimyksensä edistää tehokasta monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa monenvälistä järjestystä, jonka ytimessä ovat YK ja Maailman kauppajärjestö (WTO);

                  D.

                  ottaa huomioon, että Intian alueellinen ja maailmanlaajuinen merkitys kasvaa jatkuvasti ja se on vahvistanut edelleen asemaansa avunantajana sekä talous- ja sotilasmahtina; toteaa, että Intia on G20-ryhmän puheenjohtajavaltio vuonna 2023, YK:n turvallisuusneuvoston jäsen vuosina 2021–2022 sekä YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsen vuosina 2019–2021 ja että nämä tehtävät lujittavat tarvetta parantaa globaalihallinnan koordinointia ja edistää edelleen yhteistä näkemystä sääntöihin perustuvasta monenvälisyydestä;

                  E.

                  ottaa huomioon, että EU:n globaalistrategian, Intiaa koskevan strategian, EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevan strategian sekä kehitteillä olevan Intian ja Tyynenmeren alueen strategian kattavassa EU:n strategisessa toimintakehyksessä on painotettu, että on erittäin tärkeää tehdä Intian kanssa EU:n maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa koskevaa yhteistyötä; ottaa huomioon, että tämänhetkisessä tilanteessa maailmanlaajuisten riskien kasvaessa ja suurvaltakilpailun lisääntyessä kahden- ja monenvälisellä yhteistyöllä olisi lujitettava kansainvälistä turvallisuutta, vahvistettava valmiuksia ja toimia, joilla vastataan maailmanlaajuisiin terveyskriiseihin, kuten nykyiseen covid-19-pandemiaan, parannettava maailmantalouden vakautta ja osallistavaa kasvua sekä pantava täytäntöön YK:n kestävän kehityksen tavoitteet;

                  F.

                  toteaa, että Intialla on vahva ja kasvava talous; ottaa huomioon, että EU on Intian tärkein kauppakumppani, kun taas Intia on EU:n yhdeksänneksi suurin kauppakumppani; toteaa, että Intian valtameri on laaja alue, jolla on strategista merkitystä maailmanlaajuiselle kaupalle ja joka on niin EU:lle kuin Intialle taloudellisesti ja strategisesti keskeisessä asemassa; ottaa huomioon, että EU:lla ja Intialla on Intian ja Tyynenmeren alueella merkittäviä yhteisiä etuja, joissa on keskeistä sen säilyttäminen oikeudenmukaisen kilpailun, katkeamattomien meriyhteyksien sekä vakauden ja turvallisuuden alueena;

                  G.

                  ottaa huomioon, että yhteyksien olisi oltava EU:n ja Intian yhteisessä strategisessa toimintasuunnitelmassa tärkeä osatekijä EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevan strategian mukaisesti; ottaa huomioon, että viimeisimmässä EU:n ja Intian välisessä huippukokouksessa sovittiin kestävien yhteyksien periaatteista ja päätettiin etsiä keinoja parantaa EU:n ja Intian välisiä yhteyksiä ja niihin liittyviä yhteyksiä kolmansien maiden kanssa, myös Intian ja Tyynenmeren alueella; ottaa huomioon, että yhteydet eivät kata pelkästään fyysistä infrastruktuuria, kuten maanteitä ja rautateitä, vaan myös merireitit sekä digitaalisen infrastruktuurin ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, ja että on painotettava erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa; ottaa huomioon, että yhteyksillä on geopoliittista merkitystä, niillä saadaan aikaan muutoksia ja ne edistävät kestävällä tavalla kasvua ja työpaikkoja;

                  H.

                  ottaa huomioon, että EU:n ja Intian johtajuus on tarpeen, jotta voidaan edistää tehokasta ilmastodiplomatiaa ja maailmanlaajuista sitoutumista Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon sekä ilmaston ja ympäristön suojeluun kaikkialla maailmassa;

                  I.

                  ottaa huomioon, että paikallisten ja kansainvälisten ihmisoikeustarkkailijoiden raporttien mukaan ihmisoikeuksien puolustajilla ja toimittajilla ei ole Intiassa turvallista työympäristöä; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet vetosi lokakuussa 2020 Intian hallitukseen ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisjärjestöjen oikeuksien turvaamiseksi ja ilmaisi huolensa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintatilan kaventumisesta, ihmisoikeuksien puolustajien pidätyksistä ja syytteiden nostamisesta ihmisiä vastaan, vaikka he ovat vain käyttäneet oikeuttaan sananvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumiseen, sekä siitä, että toisinajattelijoita vaiennetaan vetoamalla lakeihin, kuten ulkomaisen rahoituksen sääntelyä koskevaan lakiin ja laittoman toiminnan torjuntaa koskevaan lakiin;

                  J.

                  ottaa huomioon, että Amnesty International pakotettiin sulkemaan toimistonsa Intiassa sen jälkeen, kun sen pankkitilit jäädytettiin ulkomaisen rahoituksen sääntelyä koskevan lain väitetyn rikkomisen vuoksi, ja että kolme YK:n erityisraportoijaa on vaatinut muuttamaan lakia Intian kansainväliseen oikeuteen perustuvien oikeuksien ja velvoitteiden mukaisesti;

                  K.

                  ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan ryhmien raporttien mukaan naiset kohtaavat Intiassa vakavia haasteita ja heidän oikeuksiaan loukataan, kulttuurisiin, heimokohtaisiin ja perinteisiin käytäntöihin liittyvät oikeudet mukaan luettuina, he kohtaavat seksuaalista väkivaltaa ja häirintää ja he joutuvat ihmiskaupan uhreiksi; toteaa, että uskonnollisiin vähemmistöryhmiin kuuluvat naiset ovat kaksin verroin haavoittuvassa asemassa ja alempiin kasteihin kuuluvien naisten tilanne on vieläkin pahempi;

                  L.

                  ottaa huomioon, että vaikka kastiin perustuva syrjintä on kielletty, se on Intiassa yhä systeeminen ongelma, myös rikosoikeudellisessa järjestelmässä, ja estää kastittomia saamasta työtä, koulutusta ja terveydenhuoltopalveluja sekä määrärahoja asemansa kehittämiseen;

                  M.

                  ottaa huomioon, että Intia kuuluu maihin, joita uusi covid-19-pandemia on koetellut pahimmin, sillä maassa on yli 11 miljoonaa vahvistettua tapausta ja yli 150 000 kuolemantapausta, ja että Intian hallitus on käynnistänyt aloitteen, jossa lahjoitetaan miljoonia rokotteita Intian välittömässä läheisyydessä sijaitseville maille ja sen tärkeimmille kumppanimaille Intian valtameren alueella;

         1.

            suosittaa neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

         EU:n ja Intian yleiset suhteet

                  a)

                  jatketaan EU:n ja Intian suhteiden kehittämistä ja syventämistä strategisina kumppaneina ja pidetään kiinni sitoutumisesta säännölliseen monitasoiseen vuoropuheluun huippukokoukset mukaan luettuina;

                  b)

                  lujitetaan strategisessa kumppanuudessa viime vuoden huippukokouksen jälkeen saavutettua edistystä ja edetään konkreettisesti ensisijaisissa kysymyksissä, joita ovat erityisesti kestävä globaali terveys, ilmastonmuutos ja vihreä kasvu, digitalisaatio ja uudet teknologiat, yhteenliitettävyys, kauppa ja investoinnit, ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka sekä ihmisoikeudet;

                  c)

                  sitoudutaan edelleen vuonna 2018 laadittuun EU:n Intia-strategiaan ja vuoteen 2025 ulottuvaan EU:n ja Intian etenemissuunnitelmaan ja pannaan ne täysimääräisesti täytäntöön koordinoiden jäsenvaltioiden omia toimia Intian kanssa; laaditaan selkeät ja julkiset kriteerit etenemissuunnitelman edistymisen mittaamista varten; varmistetaan EU:n Intia-politiikan parlamentaarinen valvonta vaihtamalla säännöllisesti näkemyksiä parlamentin ulkoasiainvaliokunnan kanssa;

                  d)

                  hyödynnetään täysimääräisesti kahden maailman suurimman demokratian kahdenväliseen suhteeseen sisältyvä potentiaali; todetaan jälleen, että tarvitaan syvempää kumppanuutta, joka perustuu yhteisiin arvoihin, joita ovat vapaus, demokratia, moniarvoisuus, oikeusvaltio, yhdenvertaisuus, ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä sitoutuminen osallistavan, johdonmukaisen ja sääntöihin perustuvan maailmanjärjestyksen edistämiseen, tehokkaaseen monenvälisyyteen ja kestävään kehitykseen sekä ilmastonmuutoksen torjuntaan, ja jolla edistetään rauhaa ja vakautta maailmassa;

                  e)

                  korostetaan Intian merkitystä kumppanina maailmanlaajuisissa toimissa ilmastonmuutosta ja biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä vastaan sekä vihreässä siirtymisessä uusiutuvaan energiaan ja ilmastoneutraaliuteen; vahvistetaan yhteiset suunnitelmat Pariisin sopimuksen ja sen kansallisesti määriteltyjen panosten panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön sekä yhteistä ilmastodiplomatiaa varten;

                  f)

                  toistetaan neuvoston vuonna 2018 esittämä kehotus uudistaa vuonna 1994 tehdyn EU:n ja Intian välisen yhteistyösopimuksen institutionaalista rakennetta uusien yhteisten pyrkimysten ja maailmanlaajuisten haasteiden huomioon ottamiseksi; annetaan uutta pontta ajatukselle sellaisen strategisen kumppanuussopimuksen neuvottelemisesta, johon sisältyy vahva ja tarvittaessa valtiotason yhteyksiä ja yhteistyötä edistävä parlamentaarinen ulottuvuus;

                  g)

                  edistetään jäsenneltyä parlamenttien välistä vuoropuhelua muun muassa kannustamalla Intiaa perustamaan Lok Sabhaan ja Rajya Sabhaan pysyvä vastapuoli suhteista Intian tasavaltaan vastaavalle Euroopan parlamentin valtuuskunnalle ja edistämällä valiokuntien välisiä yhteyksiä;

                  h)

                  varmistetaan EU:n ja Intian kansalaisyhteiskunnan, myös ammattiliittojen, uskonnollisten järjestöjen, naisasia- ja HLBTQI-järjestöjen, ympäristöjärjestöjen, kauppakamarien sekä muiden sidosryhmien, aktiivinen ja säännöllinen kuuleminen ja osallistuminen EU:n ja Intian suhteiden kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan; pyritään perustamaan tätä tarkoitusta varten EU:n ja Intian kansalaisyhteiskuntafoorumi sekä EU:n ja Intian nuorten huippukokous EU:n ja Intian tulevien huippukokousten oheistapahtumaksi nuorten sukupolvien välisten suhteiden vahvistamiseksi;

                  i)

                  vahvistetaan EU:n julkisia diplomatiapyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on parantaa keskinäistä ymmärtämystä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Intian välillä ja auttaa lisäämään kummankin osapuolen tietämystä ottamalla mukaan tiedeyhteisöjä, ajatushautomoja ja edustajia kaikkialta EU:sta ja Intiasta;

         Ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö

                  j)

                  edistetään synergiaa ulko- ja turvallisuuspolitiikassa nykyisten asiaankuuluvien vuoropuhelumekanismien avulla ja EU:n ja Intian etenemissuunnitelman 2025 nojalla perustetuilla foorumeilla ja ottaen huomioon EU:n viimeaikaisen strategisen painotuksen turvallisuusyhteistyön tehostamiseen Aasiassa ja Aasian kanssa, sillä Intialla on Aasiassa jatkuvasti kasvava strateginen rooli;

                  k)

                  painotetaan, ettei ole syytä olettaa, että EU:n ja Intian välinen tiiviimpi sitoutuminen turvallisuus- ja puolustusalalla edistäisi Intian ja Tyynenmeren alueella kahtiajakoa, vaan se olisi pikemminkin nähtävä turvallisuuden, vakauden ja rauhan yhteistä kehittämistä edistävänä tekijänä;

                  l)

                  korostetaan tarvetta tiivistää kansainvälisen turvallisuuspolitiikan aihekohtaista koordinointia ja toimia sellaisilla aloilla kuin ydinturvallisuus ja joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen ja niiden valvonta, kemiallisten, biologisten ja radiologisten aseiden torjunta, alueellisen konfliktinehkäisyn ja rauhanrakentamisen edistäminen, merirosvouksen torjunta, merenkulun turvallisuus, terrorismin torjunta (radikalisoitumisen, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta mukaan luettuina), väkivaltaisten ääriliikkeiden ja disinformaatiokampanjoiden torjunta sekä kyberturvallisuus, hybridiuhat ja ulkoavaruus; korostetaan EU:n ja Intian välisen terrorismin torjuntaa käsittelevän vuoropuhelun merkitystä; vahvistetaan asevoimien välisiä suhteita ja vaihtoa niiden välillä EU:n ja Intian strategisen kumppanuuden lujittamiseksi;

                  m)

                  korostetaan, että EU ja Intia ovat YK:n rauhanturvaamisen kaksi suurinta rahoittajaa ja että ne ovat kestävän rauhan määrätietoisia puolestapuhujia; edistetään keskustelua ja aloitteita rauhanturvayhteistyön laajentamiseksi;

                  n)

                  pannaan tyytyväisenä merkille pidetyt kuusi säännöllistä EU:n ja Intian välistä kuulemista aseriisunnasta ja asesulusta ja kannustetaan Intiaa vahvistamaan tässä yhteydessä alueellista yhteistyötä ja ryhtymään konkreettisiin toimiin; todetaan, että Intia on liittynyt kolmeen merkittävään joukkotuhoaseiden leviämiseen liittyvään monenväliseen vientivalvontajärjestelmään, ja kannustetaan tiivistämään EU:n ja Intian kumppanuutta näillä foorumeilla;

                  o)

                  koordinoidaan kantoja ja aloitteita monenvälisillä foorumeilla, erityisesti YK:ssa, WTO:ssa ja G20-ryhmässä, edistämällä yhteisten kansainvälisten arvojen ja normien mukaisia yhteisiä tavoitteita, lisäämällä vuoropuhelua ja sovittamalla tehokkaasti yhteen monenvälisyyttä ja sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä puolustavia kantoja; osallistutaan YK:n turvallisuusneuvoston ja sen toimintatapojen uudistamista koskeviin keskusteluihin ja tuetaan Intian pyrkimystä nousta uudistetun YK:n turvallisuusneuvoston pysyväksi jäseneksi;

                  p)

                  edistetään konfliktien ehkäisyä ja taloudellista yhteistyötä tukemalla alueellisia yhdentymisaloitteita Etelä-Aasiassa, muun muassa Etelä-Aasian alueellisen yhteistyön järjestön (SAARC) puitteissa;

                  q)

                  tukeudutaan Intian laajaan alueelliseen kokemukseen ja EU:n jäsenvaltioiden nykyisiin toimintatapoihin Intian ja Tyynenmeren alueella, jotta voidaan kehittää ennakoiva, kattava ja realistinen yhteisiin periaatteisiin, arvoihin ja etuihin, taloudelliset edut mukaan luettuina, sekä kansainväliseen oikeuteen perustuva Intian ja Tyynenmeren aluetta koskeva EU:n strategia; pyritään tarpeen mukaan koordinoimaan EU:n ja Intian politiikkaa Intian ja Tyynenmeren alueella ja ulottamaan yhteistyö kaikille yhteiseen etuun kuuluville aloille; otetaan asianmukaisesti huomioon alueen muiden maiden täysivaltaiset poliittiset valinnat ja EU:n kahdenväliset suhteet kyseisiin maihin;

                  r)

                  edistetään kunnianhimoisia yhteisiä toimia, myös erityisiä toimenpiteitä, kehitysavun ja humanitaarisen avun koordinoimiseksi myös Lähi-idässä ja Afrikassa sekä demokraattisten prosessien vahvistamiseksi ja autoritaaristen suuntausten sekä kaikentyyppisten, muun muassa kansallismielisten ja uskonnollisten, ääriliikkeiden torjumiseksi;

                  s)

                  edistetään yhteisiä toimia elintarviketurvaa ja katastrofiapua koskevien operaatioiden koordinoimiseksi kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa vahvistettujen humanitaaristen periaatteiden mukaisesti, puolueettomuuden, neutraaliuden ja avun syrjimättömän toimittamisen periaatteet mukaan luettuina;

                  t)

                  todetaan, että EU seuraa tiiviisti Kašmirin tilannetta; palautetaan mieliin, että parlamentti tukee vakautta ja ydinasevaltioiden Intian ja Pakistanin välisten jännitteiden lieventämistä, ja sitoudutaan edelleen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen; edistetään Kašmiria koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja UNHCR:n raporttien täytäntöönpanoa; kehotetaan Intiaa ja Pakistania ottamaan huomioon tämän konfliktin ratkaisemisesta saatavat valtavat inhimilliset, taloudelliset ja poliittiset hyödyt;

                  u)

                  vahvistetaan Intian ja Pakistanin väliseen, kansainvälisen oikeuden periaatteisiin perustuvaan lähentymiseen ja hyvien naapuruussuhteiden palauttamiseen tähtääviä EU:n pyrkimyksiä käymällä laajaa vuoropuhelua ja ottamalla käyttöön asteittainen lähestymistapa alkaen luottamusta rakentavista toimenpiteistä; suhtaudutaan tässä yhteydessä myönteisesti 25. helmikuuta 2021 annettuun Intian ja Pakistanin yhteiseen julkilausumaan tulitauosta tärkeänä askeleena kohti alueellista rauhaa ja vakautta; pidetään kahdenvälistä ulottuvuutta tärkeänä pyrittäessä saavuttamaan kestävä rauha ja yhteistyö Intian ja Pakistanin välille, sillä ne edistäisivät turvallisuutta ja taloudellista kehitystä alueella; painotetaan, että ydinasevaltioina ne ovat molemmat vastuussa rauhan rakentamisesta;

                  v)

                  tunnustetaan Intian pitkäaikainen tuki Afganistanille ja sen sitoutuminen ihmiskeskeisiin ja paikallisesti johdettuihin rauhanrakennustoimiin; työskennellään yhdessä Intian ja alueen muiden valtioiden kanssa vakauden, turvallisuuden, konfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen ja demokraattisten arvojen, kuten naisten oikeuksien, edistämiseksi maassa; todetaan jälleen, että rauhanomainen ja vauras Afganistan hyödyttäisi koko aluetta;

                  w)

                  korostetaan, että Aasian ja Tyynenmeren alueen rauhan, vakauden ja merenkulun vapauden säilyttäminen on ensiarvoisen tärkeää EU:n ja sen jäsenvaltioiden etujen kannalta; lisätään yhteistä toimintaa sen varmistamiseksi, ettei kauppa Intian ja Tyynenmeren alueella hankaloidu; tuetaan edelleen YK:n merioikeusyleissopimuksen, muun muassa merenkulun vapauden, yhtenäistä tulkintaa ja tehostetaan yhteistyötä merenkulun turvallisuuden alalla ja yhteisissä koulutusoperaatioissa Intian ja Tyynenmeren alueella, jotta säilytetään merenkulun turvallisuus ja vapaus meriyhteyksien varrella; palautetaan mieliin, että erityisesti alueellisen kilpailun vallasta kasvaessa Intian ja Tyynenmeren alueen maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi noudatettava avoimuuden, vaurauden, osallisuuden, kestävyyden, vastavuoroisuuden ja elinkelpoisuuden periaatteita; käynnistetään EU:n ja Intian merenkulun yhteistyötä käsittelevä korkean tason vuoropuhelu, jonka tavoitteena on laajentaa käynnissä olevia merirosvouksen torjuntaa koskevia kuulemisia ja parantaa EUNAVFOR Atalanta -operaation, Intian valtameren alueeseen liittyvien tietojen yhdistämisestä vastaavan intialaisen IFC-IOR-keskuksen (Information Fusion Centre for the Indian Ocean Region) ja Intian laivaston välistä yhteentoimivuutta ja koordinointia merivalvonnan, katastrofiavun sekä yhteisten koulutusten ja harjoitusten aloilla;

                  x)

                  kannustetaan yhdessä vuoropuhelun jatkamista, jotta voidaan nopeasti hyväksyä Etelä-Kiinan meren käytännesäännöt, jotka eivät rajoittaisi yhdenkään kansakunnan laillisia oikeuksia kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

                  y)

                  pannaan huolestuneena merkille Intian ja Kiinan kansantasavallan välisten suhteiden huonontumisen muun muassa Kiinan kansantasavallan ekspansiivisen politiikan ja sotilaallisen läsnäolon merkittävän voimistumisen seurauksena; tuetaan kiistojen rauhanomaista ratkaisua, rakentavaa ja kattavaa vuoropuhelua ja kansainvälisen oikeuden noudattamista Intian ja Kiinan rajalla;

                  z)

                  tunnustetaan Intian sitoutuminen naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan toimintaohjelmaan rauhanturvaoperaatioihin osallistumisen kautta; vahvistetaan molemminpuolinen sitoutuminen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 täytäntöönpanoon, mukaan lukien kansallisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja niille osoitetut asianmukaiset määrärahat tehokasta täytäntöönpanoa varten;

                  aa)

                  kannustetaan sitoutumaan yhdessä nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 2250, 2419 ja 2535 täytäntöönpanoon, muun muassa kehittämällä kansallisia nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevia strategioita ja toimintasuunnitelmia, joihin on varattu asianmukaiset määrärahat ja joissa painotetaan konfliktien ehkäisyä; kannustetaan Intiaa investoimaan yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa nuorten valmiuksiin ja solmimaan nuorisojärjestöjen kanssa vuoropuhelun ja vastuuvelvollisuuden edistämiseen liittyviä kumppanuuksia; kartoitetaan uusia tapoja ottaa nuoret mukaan positiivisen rauhan ja turvallisuuden rakentamiseen;

         Oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan edistäminen

                  ab)

                  asetetaan ihmisoikeudet sekä demokraattiset arvot keskeiselle sijalle EU:n suhteissa Intiaan ja mahdollistetaan näin tuloskeskeisen ja rakentavan vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen syvenemisen; kehitetään yhdessä Intian kanssa strategia, jonka avulla voidaan käsitellä erityisesti naisia ja lapsia sekä etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöjä ja uskonnon- ja vakaumuksenvapautta koskevia ihmisoikeuskysymyksiä sekä oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä kysymyksiä, kuten korruption torjuntaa sekä vapaan ja turvallisen ympäristön takaamista riippumattomille toimittajille ja kansalaisyhteiskunnalle, myös ihmisoikeuksien puolustajille, ja sisällyttää ihmisoikeusnäkökohtia EU:n ja Intian laajempaan kumppanuuteen;

                  ac)

                  ilmaistaan syvä huoli Intian kansalaisuusasioita koskevasta muutoslaista, joka on YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mukaan luonteeltaan muslimeja perustavanlaatuisesti syrjivä ja vaarallisesti vastakkainasettelua syventävä; kannustetaan Intiaa takaamaan perustuslakinsa 25 pykälässä vahvistettu oikeus harjoittaa ja tunnustaa vapaasti omavalintaista uskontoa; pyritään estämään ja kieltämään syrjintään tai väkivaltaan yllyttävä vihapuhe, sillä se johtaa vahingolliseen ympäristöön, jossa uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuva suvaitsemattomuus ja väkivalta voidaan jättää rankaisematta; jaetaan parhaita käytäntöjä siitä, miten poliisivoimissa olisi tarjottava koulutusta, jossa käsitellään suvaitsevaisuutta ja kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja; todetaan, että kääntymisen kieltävien lakien sekä uskonnollisiin vähemmistöihin, erityisesti kristittyjen ja muslimien yhteisöihin, kohdistuvien väkivaltaisuuksien välillä on olemassa yhteys;

                  ad)

                  kannustetaan Intiaa YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenenä toteuttamaan toimia YK:n yleisessä määräaikaisarvioinnissa annettujen suositusten johdosta ja hyväksymään YK:n erityisraportoijien, kuten mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä ja suojelusta vastaavan erityisraportoijan, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden erityisraportoijan ja laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän erityisraportoijan, vierailut ja helpottamaan niitä sekä tekemään tiivistä yhteistyötä heidän kanssaan kansalaistoimintaympäristön sekä perusoikeuksien ja -vapauksien kehityksen seuraamiseksi osana sitoumustaan edistää kansalaisyhteiskunnan aitoa ja tehokasta osallistumista ihmisoikeuksien edistämiseen ja suojelemiseen;

                  ae)

                  käsitellään ihmisoikeustilannetta ja kansalaisyhteiskunnan kohtaamia haasteita, erityisesti YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja YK:n erityisraportoijien esiin tuomia huolenaiheita, vuoropuhelussaan Intian viranomaisten kanssa, myös huippukokoustasolla; kannustetaan Intiaa maailman suurimpana demokratiana osoittamaan olevansa sitoutunut kunnioittamaan ja suojelemaan perustuslaissa kaikille taattuja sananvapautta, myös sananvapautta verkossa, rauhanomaista kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, myös viimeaikaisten mittavien maanviljelijöiden mielenosoitusten osalta, sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapautta koskevia oikeuksia sekä panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön; kehotetaan Intiaa varmistamaan turvallinen toimintaympäristö, jossa ei esiinny taloudellista tai poliittista painostusta, ihmisoikeuksien puolustajille, ympäristöaktivisteille, toimittajille ja muille kansalaisyhteiskunnan toimijoille sekä suojelemaan näiden perusoikeuksia ja -vapauksia ja takaamaan ne, lopettamaan näiden laillisen toiminnan rajoittamisen kansankiihotusta ja terrorismia koskeviin lakeihin vedoten myös Jammussa ja Kašmirissa, lopettamaan internetyhteyksiin kohdistetut yleiset rajoitukset, tarkistamaan lainsäädäntöä, jotta sitä ei voida käyttää väärin toisinajattelijoiden vaientamiseen, muuttamaan syrjintää ylläpitäviä lakeja, helpottamaan oikeussuojan saatavuutta ja varmistamaan ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneiden vastuuseen saattaminen; käsitellään ulkomaisen rahoituksen sääntelyä koskevan lain haitallisia vaikutuksia kansalaisyhteiskunnan järjestöihin;

                  af)

                  kannustetaan Intiaa toteuttamaan lisätoimenpiteitä sukupuoleen perustuvan väkivallan ja syrjinnän tutkimiseksi ja ehkäisemiseksi sekä sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen edistämiseksi; puututaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lisääntymiseen Intiassa kannustamalla tutkimaan perusteellisesti naisiin ja tyttöihin kohdistuvia väkivaltarikoksia ja järjestämällä poliisiviranomaisille traumatietoista poliisitoimintaa ja rikostutkintaa koskevaa koulutusta ja soveltamalla vaikuttavaa seurantamekanismia, jolla valvotaan naisiin ja tyttöihin kohdistettua seksuaalista väkivaltaa koskevien lakien täytäntöönpanoa, sekä nopeuttamalla oikeusmenettelyjä ja parantamalla uhrien suojelua;

                  ag)

                  puututaan vallitsevaan, kastiin perustuvaan syrjintään ja metsäoikeuslakiin perustuvien oikeuksien myöntämistä adivasien yhteisöille koskevaan kysymykseen;

                  ah)

                  muistutetaan, että EU on jo pitkään vastustanut kuolemanrangaistusta periaatteidensa mukaisesti, ja pyydetään uudelleen Intiaa keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpano, jotta kuolemanrangaistus voidaan lakkauttaa pysyvästi;

                  ai)

                  pannaan merkille Intiassa käynnissä oleva prosessi sellaisen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevan kansallisen toimintasuunnitelman laatimiseksi, jonka avulla voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, muistuttaen, että kaikki yritykset ovat velvollisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia arvoketjuissaan, ja kannustetaan niin EU:ta kuin Intiaa osallistumaan aktiivisesti meneillään oleviin neuvotteluihin YK:n sitovan, yritysten ihmisoikeusvastuuta koskevan sopimuksen tekemiseksi;

                  aj)

                  kehotetaan Intiaa ratifioimaan kidutuksen vastainen YK:n yleissopimus ja sen valinnainen pöytäkirja sekä YK:n yleissopimus kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta;

                  ak)

                  kannustetaan Intiaa tukemaan edelleen kansainvälisiä oikeudellisia toimia allekirjoittamalla Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö;

                  al)

                  kannustetaan Intiaa jatkamaan perinnettään, jonka mukaan väkivaltaa ja vainoamista pakeneville ihmisille myönnetään suojelu siihen saakka, kun turvallisen, inhimillisen ja vapaaehtoisen paluun edellytykset voivat täyttyä, ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet yhteisöjä uhkaavan kansalaisuudettomuuden riskin poistamiseksi Intiassa;

                  am)

                  korostetaan uudelleen, että EU:n ja Intian on EU:n ja Intian etenemissuunnitelmassa annetun sitoumuksen mukaisesti ryhdyttävä mahdollisimman pian käymään säännöllistä ihmisoikeuksia koskevaa vuoropuhelua, sillä molemmat osapuolet ovat todenneet aikovansa aloittaa tapaamiset uudelleen kahdeksan vuoden tauon jälkeen ja vuoropuhelu tarjoaa molemmille merkittävän tilaisuuden keskustella jäljellä olevista ihmisoikeuskysymyksistä ja ratkaista ne; nostetaan vuoropuhelu keskeiselle tasolle ja pyritään tekemään siitä merkityksellinen varmistamalla korkean tason osallistuminen, asettamalla konkreettisia sitoumuksia ja määrittämällä kriteerejä ja vertailuarvoja edistymiselle, käsittelemällä yksittäisiä tapauksia ja helpottamalla EU:n ja Intian kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua ennen hallitustenvälistä vuoropuhelua; kehotetaan EUH:ta raportoimaan säännöllisesti parlamentille saavutetuista tuloksista;

         Kestävää kehitystä ja hyvinvointia edistävä kauppa

                  an)

                  palautetaan mieliin, että EU:n ja Intian välinen kauppa lisääntyi yli 70 prosentilla vuosina 2009–2019 ja että on yhteisen edun mukaista edistää taloudellisten siteiden tiivistämistä; tunnustetaan, että Intia on luotettava vaihtoehto EU:lle, joka haluaa monipuolistaa toimitusketjujaan, ja että EU on Intian suurin kauppakumppani maatalouselintarvikealalla;

                  ao)

                  hyödynnetään EU:n ja Intian johtajien kokouksen tarjoama tilaisuus käsitellä avoimesti arvopohjaista yhteistyötä korkeimmalla tasolla kauppaan ja investointeihin liittyvissä asioissa; muistutetaan EU:n olevan valmis harkitsemaan neuvotteluiden käynnistämistä itsenäisestä investointisuojasopimuksesta, joka parantaisi oikeusvarmuutta kummankin osapuolen sijoittajien kannalta ja lujittaisi entisestään kahdenvälisiä kauppasuhteita; pyritään saavuttamaan yhteiset ja molempia osapuolia hyödyttävät tavoitteet näillä aloilla, jotka voivat myötävaikuttaa talouskasvuun ja innovointiin ja jotka ovat yleismaailmallisten ihmisoikeuksien mukaisia, työoikeudet mukaan luettuina, ja edesauttavat niiden kunnioittamista sekä edistävät ilmastonmuutoksen torjuntaa ja Agenda 2030 -toimintaohjelmassa asetettujen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

                  ap)

                  hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla Intian sitoutumista monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen kauppajärjestykseen; edistetään Intian ratkaisevaa roolia meneillään olevissa Maailman kauppajärjestön uudistamispyrkimyksissä;

                  aq)

                  arvioidaan, missä määrin komission neuvotteluvaltuuksia on päivitettävä, jos tavoitteena on tehdä kauppa- ja yhteistyösopimus, joka sisältäisi kunnianhimoisia määräyksiä täytäntöönpanokelpoisesta kauppaa ja kestävää kehitystä koskevasta luvusta, joka on Pariisin sopimuksen mukainen, sekä sijoittajien oikeuksia ja velvollisuuksia sekä ihmisoikeuksia koskevia asianmukaisia määräyksiä; varmistetaan rakentavat neuvottelut pitäen mielessä osapuolten erilaiset tavoitetasot; tukeudutaan tässä yhteydessä rohkaisevaan kehitykseen Intian viranomaisten asenteessa, joka koskee niiden valmiutta sisällyttää tulevaan sopimukseen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia määräyksiä;

         Selviytymiskykyä alakohtaisten kumppanuuksien avulla

                  ar)

                  saatetaan päätökseen neuvottelut yhteenliitettävyyskumppanuudesta Intian kanssa; tuetaan tätä kumppanuutta erityisesti myöntämällä lainoja ja takauksia kestäville investoinneille, joita EU:n julkiset ja yksityiset toimijat, kuten Euroopan investointipankki (EIP) ja uusi ulkoinen rahoitusväline, tekevät digitaalisia ja vihreitä infrastruktuureja koskeviin kahden- ja monenvälisiin hankkeisiin Intiassa EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevassa strategiassa vahvistettujen mahdollisuuksien mukaisesti; tutkitaan EU:n ja Intian väliseen yhteistyöhön sekä Etelä-Aasian maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyviä synergiaetuja ja erilaisten yhteyksiä koskevien strategioiden koordinointia;

                  as)

                  varmistetaan, että yhteyksiin liittyvissä aloitteissa noudatetaan sosiaali-, ympäristö- ja veronormeja sekä kestävyyttä, avoimuutta, osallisuutta, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja vastavuoroisuutta koskevia arvoja ja että ne ovat täysin yhteensopivia ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja sen oikeudellisten välineiden, kuten Pariisin sopimuksen, kanssa;

                  at)

                  tunnustetaan Intian luonnonkatastrofien hallintaa koskeva asiantuntemus; tehostetaan Intian kanssa tehtävää yhteistyötä luonnonkatastrofeja koskevan valmiuden parantamiseksi alueella muun muassa osana kumppanuutta katastrofinkestävää infrastruktuuria edistävässä koalitiossa, joka kattaa monenvälisiä pyrkimyksiä laajentaa tutkimustyötä ja tietämyksen jakamista infrastruktuurien riskinhallintaan liittyvillä aloilla;

                  au)

                  tehostetaan kestävää liikkuvuutta koskevaa yhteistyötä konkreettisilla toimenpiteillä, kuten kehittämällä edelleen sähköisen liikenteen infrastruktuureja, sekä rautatiehankkeisiin tehtävillä investoinneilla; korostetaan, että rautateillä on ratkaiseva merkitys, kun pyritään lieventämään suurten kaupunkialueiden ruuhkia ja saastumista, saavuttamaan ilmastotavoitteet ja varmistamaan välttämättömien toimitusketjujen kestokyky, myös kriisiaikoina;

                  av)

                  rohkaistaan lisäämään nopeasta kaupungistumisesta johtuvia haasteita koskevaa yhteistyötä, muun muassa vaihtamalla tietoja ja parhaita käytäntöjä yhteisten foorumien, kaupunkien välisen yhteistyön ja älykkäitä kaupunkeja koskevan teknologiayhteistyön avulla, ja myöntämään edelleen rahoitustukea Intian kaupunkiliikennehankkeille EIP:n kautta;

                  aw)

                  palautetaan mieliin Intian merkitys merkittävänä lääkkeiden, rinnakkaisvalmisteiden ja rokotteiden valmistajana erityisesti meneillään olevassa maailmanlaajuisessa terveyskriisissä; kannustetaan yhteisyrityksiä varmistamaan covid-19-rokotteiden yleinen saatavuus; pyritään nostamaan EU ja Intia johtoasemaan terveyden edistämisessä maailmanlaajuisena julkisena hyödykkeenä erityisesti tukemalla monenvälisiä aloitteita, kuten Covax-mekanismia, ja autetaan varmistamaan rokotteiden yleinen saatavuus erityisesti alemman tulotason maissa etenkin tekemällä yhteistyötä asiaan liittyvillä kansainvälisillä foorumeilla;

                  ax)

                  nostetaan EU:n ja Intian kahden- ja monenvälisen ilmastonmuutosta koskevan yhteistyön tavoitteiden tasoa etenkin nopeuttamalla vihreää kasvua ja oikeudenmukaista ja turvallista siirtymistä puhtaaseen energiaan, pyrkimällä ilmastoneutraaliuteen ja asettamalla kunnianhimoinen tavoite kansallisesti määritellyille panoksille; jatketaan yhdessä maailmanlaajuista johtajuutta Pariisin sopimuksen tukemiseksi ja keskitytään puhdasta ja uusiutuvaa energiaa ja kiertotaloutta koskevien tavoiteohjelmien täytäntöönpanoon;

                  ay)

                  vahvistetaan kahtena merkittävänä kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajana maailmassa yhteinen sitoumus koordinoida paremmin toimia ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi; pannaan merkille Intian johtoasema uusiutuvan energian alalla sekä edistys, joka on saavutettu EU:n ja Intian puhtaan energian ja ilmaston alan kumppanuuden avulla; kannustetaan investointeihin ja yhteistyöhön, joilla voidaan edistää edelleen sähköistä liikkumista, kestävää jäähdytystä, seuraavan sukupolven akkuteknologiaa, hajautettua sähköntuotantoa ja oikeudenmukaista siirtymää Intiassa; käynnistetään keskustelu harvinaisten maametallien alan strategisesta yhteistyöstä ja arvioidaan tätä yhteistyötä; tehostetaan kestävää vesihuoltoa koskevan kumppanuuden täytäntöönpanoa;

                  az)

                  edistetään biologista monimuotoisuutta koskevaa kunnianhimoista yhteistä agendaa ja maailmanlaajuisia toimia muun muassa valmisteltaessa toukokuussa 2021 pidettävää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssia (COP15);

                  ba)

                  pyritään yhteisjohtajuuteen laadittaessa ja edistettäessä digitaalitalouden kansainvälisiä standardeja, jotka perustuvat kestävään ja vastuulliseen digitalisaatioon ja oikeusvaltio- ja ihmisoikeuspohjaiseen tieto- ja viestintätekniikan ympäristöön, samalla kun puututaan kyberturvallisuusuhkiin ja suojellaan perusoikeuksia ja -vapauksia, mukaan lukien henkilötietojen suoja;

                  bb)

                  edistetään digitaalisia yhteyksiä Intiaan koskevia EU:n tavoitteita EU:n digitaalisen muutoksen strategian yhteydessä; tehdään kriittisten teknologioiden kehittämiseen ja käyttöön liittyvää yhteistyötä Intian kanssa pitäen mielessä tällaisten uusien teknologioiden mukanaan tuomat merkittävät strategiset ja turvallisuuteen liittyvät seuraukset; investoidaan digitaalisia palveluja koskevaan kumppanuuteen ja vastuullisen ja ihmisoikeuksiin perustuvan tekoälyn kehittämiseen; pidetään myönteisinä Intian toimia korkeatasoisen, yleistä tietosuoja-asetusta vastaavan henkilötietojen suojan toteuttamiseksi ja jatketaan Intian tietosuojauudistusten tukemista; painotetaan molemminpuolisia etuja, jotka saavutetaan tehostamalla yhteistyötä tällä alalla; kannustetaan lähentämään edelleen sääntelykehyksiä, jotta varmistetaan henkilötietojen ja yksityisyyden suojan korkea taso muun muassa mahdollisten tietosuojan riittävyyttä koskevien päätösten avulla, turvallisten ja varmojen rajat ylittävien tiedonsiirtojen helpottamiseksi ja mahdollistetaan näin tiiviimpi yhteistyö erityisesti tieto- ja viestintätekniikan ja digitaalisten palvelujen aloilla; pannaan merkille, että Intian ja EU:n data-alan sääntelyn yhdenmukaistaminen helpottaisi merkittävästi keskinäistä yhteistyötä, kauppaa sekä tietojen ja asiantuntemuksen turvallista siirtoa; pyritään toistamaan EU:n kansainvälisiä verkkovierailuja koskevia sopimuksia myös Intian kanssa;

                  bc)

                  muistutetaan, että digitaalialan kehittäminen on turvallisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeää ja sen yhteydessä on monipuolistettava välinevalmistajien toimitusketjuja edistämällä avoimia ja yhteentoimivia verkkorakenteita ja digitalisaatiokumppanuuksia sellaisten kumppaneiden kanssa, jotka jakavat EU:n arvot ja käyttävät teknologiaa perusoikeuksia kunnioittaen;

                  bd)

                  toteutetaan tehokkaita toimia, joilla helpotetaan muun muassa maahanmuuttajien, opiskelijoiden, korkeasti koulutettujen työntekijöiden ja taiteilijoiden liikkuvuutta EU:n ja Intian välillä, ottaen huomioon ammattitaitoisen työvoiman saatavuus ja työmarkkinoiden tarpeet EU:ssa ja Intiassa; todetaan, että sekä Intiassa että EU:ssa on huomattava digitalisointi- ja tekoälyalojen lahjakkuusreservi ja että on niiden yhteisen edun mukaista kehittää korkeatasoista asiantuntemusta ja yhteistyötä näillä aloilla;

                  be)

                  pidetään ihmisten välistä vaihtoa yhtenä strategisen kumppanuuden tärkeimmistä ulottuvuuksista; kehotetaan syvempään kumppanuuteen julkisen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin sekä kulttuurivaihdon alalla; kehotetaan EU:n jäsenvaltioita ja Intiaa investoimaan erityisesti nuorten valmiuksiin ja johtajuuteen ja varmistamaan heidän merkityksellisen osallistumisensa poliittiseen ja taloudelliseen elämään; kannustetaan Intiaa ja erityisesti intialaisia opiskelijoita ja nuoria ammatinharjoittajia osallistumaan EU:n ohjelmiin, joita ovat muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, Euroopan tutkimusneuvosto, Marie Sklodowska-Curie -apuraha ja henkilövaihdot koulutuksen ja kulttuurin aloilla; edistetään tässä yhteydessä Erasmus+-ohjelmaa ja varmistetaan, että näihin ohjelmiin otetaan tasapuolisesti naispuolisia opiskelijoita, tutkijoita ja ammattilaisia; jatketaan tiivistä yhteistyötä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla, ihmiskeskeiset ja etiikkapohjaiset digitaaliteknologiat mukaan luettuina, edistäen samalla digilukutaidon ja digitaalisen osaamisen vahvistamista;

                  bf)

                  selvitetään edelleen mahdollisuuksia tehdä G20-ryhmän puitteissa laaja-alaista työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan yhteistyötä, jossa käsitellään muun muassa sosiaalista suojelua, vähimmäispalkkaa, naisten osallistumista työmarkkinoille, ihmisarvoisten työpaikkojen luomista sekä työturvallisuutta ja -terveyttä; pyritään yhteistyössä torjumaan lapsityötä tukemalla Intian kesäkuussa 2017 ratifioimien ILO:n yleissopimusten nro 138 (vähimmäisikää koskeva yleissopimus) ja nro 182 (lapsityön pahimpia muotoja koskeva yleissopimus) soveltamista ja seurantaa;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0016.

         (4)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 48.

         (5)  EUVL C 174 E, 14.7.2005, s. 179.

         (6)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

         (7)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 109.

         (8)  EUVL C 261 E, 10.9.2013, s. 34.

         (9)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 202.