Avis juridique important

|

31998H0287

98/287/EY: Komission suositus, annettu 23 päivänä huhtikuuta 1998, hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkinnästä

Virallinen lehti nro L 130 , 01/05/1998 s. 0026 - 0028

KOMISSION SUOSITUS,annettu 23 päivänä huhtikuuta 1998,hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkinnästä (98/287/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan,sekä katsoo, että1. eurosta tulee ehdotuksen neuvoston asetukseksi euron käyttöön ottamisesta mukaan osallistuvien jäsenvaltioiden raha 1 päivästä tammikuuta 1999 (1); euro korvaa osallistuvien jäsenvaltioiden kansalliset rahayksiköt muuntokursseilla; siirtymäkauden aikana eurolla on erilaisia merkintöjä; kansalliset rahayksiköt ovat muuntokurssien mukaisesti laskettavia euron alayksiköitä; tietyistä euron käyttöön ottamiseen liittyvistä säännöksistä 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1103/97 (2) 4 artiklan 3 kohdan mukaan muuntokursseja käytetään muunnettaessa euroyksikköä kansallisiksi rahayksiköiksi tai kansallisia rahayksikköjä euroyksiköksi,2. hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintää käsiteltiin toukokuussa 1997 euroon liittyviä käytännön kysymyksiä käsitelleessä ensimmäisessä pyöreän pöydän kokouksessa; pyöreän pöydän kokouksen seurantaa varten komissio asetti neuvoa-antavia asiantuntijaryhmiä käsittelemään hintojen kaksoismerkintää ja uusiin euromääräisiin hintoihin ja arvoihin sopeutumista; asiantuntijaryhmien kertomukset on julkaistu (3), ja päätelmät yhdessä komission alustavien päätelmien kanssa esitetään euron käyttöönoton käytännön näkökohtia käsittelevän tiedonannon päivityksestä 11 päivänä helmikuuta 1998 annetussa komission tiedonannossa (4); tätä lähestymistapaa käsiteltiin helmikuun 26 päivänä 1998 pyöreän pöydän kokouksessa,3. näiden päätelmien perusteella komissio katsoo kaksoismerkinnän helpottavan huomattavasti kuluttajien, vähittäiskauppiaiden ja palveluiden tarjoajien euroon siirtymistä, ja erityisesti kaksoismerkinnän olevan tärkeä väline kuluttajavalistuksen ja kuluttajansuojan kannalta; kaksoismerkintä on kuitenkin yksi monista viestintävälineistä, joita voidaan käyttää osana yleistä viestintästrategiaa helpottamaan euroon siirtymistä,4. komissio katsoo, ettei kaksoismerkintää koskeva lainsäädäntö yhteisön tasolla ole paras keino varmistaa kaksoismerkinnän vastaavan kuluttajien tarpeita ja samalla minimoi euroon siirtymisen kustannukset; komissio on kuitenkin päätellyt, että kaksoismerkintää käytettäessä hyvän käytännön noudattamisen parantavan varmuutta ja selkeyttä kaikille osapuolille; tämän hyvän käytännön olisi katettava seuraava: vähittäiskauppiaiden selkeä ilmoitus, hyväksyvätkö he maksut euroyksikköinä siirtymävaiheen aikana; selkeä ero toisaalta hinnan määrittelyssä ja maksun suorituksessa käytettävän yksikön ja toisaalta ainoastaan tiedoksi ilmoitetun vasta-arvon välillä; tarpeen vaatiessa sopimus kaksoismerkinnässä käytettävästä yhteisestä merkintätavasta tai -mallista; sellaisen liiallisen tietomäärän välttäminen, joka voi aiheuttaa hämmennystä,5. asetuksen (EY) N:o 1103/97 4 ja 5 artiklassa on sääntöjä muuntokurssien hyväksymisestä ja käytöstä; laskettaessa vasta-arvoja kaksoismerkintää varten on käytettävä muuntokursseja ja sääntöjä pyöristämisestä; kaksoismerkinnän ei tulisi velvoittaa vähittäiskauppiasta hyväksymään maksuja euromääräisinä siirtymäkauden aikana,6. on lukuisia kuluttajansuojaa ja kuluttajille suunnattua tiedotusta koskevia säännöksiä; kuluttajansuojasta kuluttajille tarjottavien tuotteiden hintojen ilmoittamisessa 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY (5) 4 artiklassa säädetään, että hintamerkintöjen (myyntihinnan ja yksikköhinnan) on oltava yksiselitteisiä, helposti tunnistettavia ja selkeästi luettavia; direktiivin 4 artiklassa ottaen huomioon johdanto-osan 13 kappaleen säädetään, että selkeyden säilyttämiseksi jäsenvaltiot voivat rajoittaa niiden hintojen enimmäismäärää, jotka on ilmoitettava kansallisena rahayksikkönä ja euroina; asetuksen (EY) N:o 1103/97 johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, että olisi tutkittava muita kuin tuohon asetukseen ja perustamissopimuksen 109 l artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen nojalla annettavaan asetukseen sisältyviä toimenpiteitä tasapainoisen siirtymisen varmistamiseksi erityisesti kuluttajien osalta,7. selkeyden ja täydellisyyden vuoksi komission tulkinta oikeudellisista vaatimuksista sekä komission ehdottama hyvä käytäntö esitetään yhdessä tässä suosituksessa; tämä hyvä käytäntö voi olla vähimmäisperusta elinkeinoelämän edustajien ja kuluttajien neuvotteluille sopiakseen selkeyden ja tietosisällön vaatimuksista; neuvottelut ovat jo alkaneet kansallisella ja yhteisön tasolla,8. olisi suotavaa, että kaksoismerkinnän käyttö aloitettaisiin varhaisessa vaiheessa siirtymäkaudella esimerkkivaikutukseltaan keskeisissä asiakirjoissa, kuten pankkien tiliotteissa ja julkisten laitosten laskuissa; vähittäiskaupan olisi otettava kaksoismerkintä asteittain käyttöön ottaen huomioon useita tekijöitä: asiakkaiden toivoma siirtymisvauhti, tarve kuluttajavalistuksesta, vähittäismyyntipisteen laatu ja myytävien tuotteiden laatu sekä nykyisten järjestelmien muuttamisesta aiheutuvat kustannukset ja tekniset seuraukset, ja9. euroon siirtymistä helpottavasta vuoropuhelusta, seurannasta ja tiedotuksesta annettu komission suositus 98/286/EY (6) kattaa euron käyttöön ottamiseen liittyvän hyvän käytännön seuranta- ja arviointitoimenpiteet; komissio voi harkita lainsäädäntöä varmistaakseen hyvän kaksoismerkintäkäytännön noudattamisen siinä tapauksessa, että nämä toimet osoittautuvat tehottomiksi,SUOSITTELEE:1 artikla Määritelmät Tässä suosituksessa tarkoitetaana) `kaksoismerkinnällä` hinnan tai muun rahamäärän määrän esittämistä samanaikaisesti sekä kansallisen rahayksikön että euroyksikön määräisenä,b) `osallistuvilla jäsenvaltioilla` niitä jäsenvaltioita, jotka ottavat yhtenäisvaluutan käyttöön perustamissopimuksen mukaisesti,c) `kansallisella rahayksiköllä` osallistuvan jäsenvaltion rahayksikköä sellaisena kuin se määritellään talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen alkamista edeltävänä päivänä,d) `euroyksiköllä` euron rahayksikköä sellaisena kuin sitä tarkoitetaan 2 artiklan toisessa virkkeessä luonnoksessa neuvoston asetukseksi euron käyttöön ottamisesta,e) `siirtymäkaudella` 1 päivänä tammikuuta 1999 alkavaa ja 31 päivänä joulukuuta 2001 päättyvää ajanjaksoa,f) `muuntokurssilla` peruuttamattomasti kiinnitettyä kurssia, jonka neuvosto antaa jokaisen osallistujavaltion valuutalle perustamissopimuksen 109 l artiklan 4 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.2 artikla Hyvä käytäntö 1. Hintojen tai muiden rahamäärien kaksoismerkintää käytettäessä on noudatettava seuraavia säännöksiä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti:a) Kaksoismerkinnän vasta-arvoja laskettaessa on käytettävä muuntokursseja.b) Hintoja ja muita kansallisesta rahayksiköstä euroyksiköksi muunnettuja rahamääriä pyöristettäessä tarkkuuden vähimmäisvaatimuksena on pyöristäminen lähimpään senttiin.c) Hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintöjen on oltava yksiselitteisiä, helposti tunnistettavia ja selkeästi luettavia.2. Lisäksi olisi noudatettava seuraavia perussäännöksiä:a) Erityisesti kaksoismerkinnän selkeyden osalta:i) olisi voitava erottaa toisaalta yksikkö, jossa hinta määritellään ja maksettava määrä lasketaan, ja toisaalta vasta-arvo, joka esitetään ainoastaan tiedoksi;ii) hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintöjä ei tulisi kuormittaa liian suurella määrällä lukuja. Pääsääntöisesti kaksoismerkintä voidaan rajoittaa yksittäisten tuotteiden osalta kokonaishintaan, joka kuluttajien on maksettava. Pääsääntöisesti kaksoismerkintä voidaan rajoittaa vähittäiskaupan kuiteissa ja muissa tositteissa loppusummaan.b) Vähittäiskauppiaiden olisi ilmoitettava selkeästi, ovatko he valmiita hyväksymään maksun euroyksikköinä siirtymävaiheen aikana.3 artikla Täytäntöönpano 1. Kaksoismerkintöjen olisi oltava osa yleistä viestintästrategiaa, joka on tarkoitettu helpottamaan kuluttajien ja työntekijöiden siirtymistä euroon.2. Kaksoismerkinnän käyttö olisi aloitettava varhaisessa vaiheessa siirtymäkaudella esimerkkivaikutukseltaan keskeisissä asiakirjoissa, kuten pankkien tiliotteissa ja julkisten laitosten laskuissa.3. Vähittäiskaupassa kaksoismerkintä olisi otettava käyttöön asteittain riippuen tarpeesta helpottaa asiakkaiden ja kuluttajien siirtymistä euroon sekä heidän toivomastaan siirtymisvauhdista. Siirtymävauhtiin vaikuttaa myös vähittäismyyntipisteen laatu ja myytävien tuotteiden laatu sekä nykyisten hintojen esittämisjärjestelmien muuttamisesta aiheutuvat kustannukset sekä tekniset seuraukset.4. Toimialajärjestöjen olisi harkittava mahdollisuutta laatia kaksoismerkinnöille yhteinen esitystapa tai ulkoasu. Niitä kehotetaan myös tukemaan pienkauppiaita kehittämään kykyä kaksoismerkinnän järjestämiseen ja muihin viestintätoimiin.4 artikla Loppusäännös Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa.5 artikla Osoitus Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja kaikille taloudellisille toimijoille, jotka voivat käyttää hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintää.Tehty Brysselissä 23 päivänä huhtikuuta 1998.Komission puolestaYves-Thibault DE SILGUYKomission jäsen(1) EYVL C 236, 2.8.1997, s. 8(2) EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1(3) Report of the Expert Group on the technical and cost aspects of dual displays, Euro Paper No 13; Report of the Expert Group on Acceptance of new prices and scales of values in euros, Euro Paper No 18.(4) KOM(1998) 61 lopullinen.(5) EYVL L 80, 18.3.1998, s. 27(6) Ks. tämän virallisen lehden sivu 22


				|

		52013DC0367

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Unkarin vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2013/0367 final - 2013/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Unkarin vuoden 2013 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuosien 2012–2016 lähentymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla
käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian
lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään
avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
(2)       Neuvosto antoi
13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen
jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
(2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja
työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n
ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja
politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava
jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen
sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja
maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)       Neuvosto antoi 6 päivänä
heinäkuuta 2012 suosituksen Unkarin vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta ja lausunnon Unkarin vuosien 2011–2015 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.
(5)       Komissio hyväksyi
28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013
talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä
marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Unkari kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että
on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)       Komissio julkaisi
10 päivänä huhtikuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan
nojalla laaditun Unkaria koskevan perusteellisen tarkastelun[8] tulokset. Komissio päättelee
analyysinsa perusteella, että Unkarin makrotaloudessa on epätasapainotiloja,
jotka edellyttävät seurantaa ja määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti
käynnissä olevaan erittäin negatiivisen ulkomaisen nettovarallisuusaseman
sopeutukseen, joka perustuu pitkälti yksityisen sektorin velkavivun purkamiseen
tilanteessa, jossa julkinen velka on mittava ja liiketoimintaympäristö heikko,
on edelleen syytä kiinnittää tiiviisti huomiota, jotta voidaan vähentää
huomattavaa talouden toimintaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten riskiä.
(8)       Unkari toimitti vuosia
2012–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta
2013 ja vuoden 2013 kansallisen uudistusohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta
2013. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on
voitu ottaa huomioon.
(9)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on jossain määrin optimistinen. Unkarin
viranomaisten vuoden 2013 kasvuennuste on 0,7 prosenttia ja vuoden 2014
kasvuennuste 1,9 prosenttia. Luvut ovat noin puoli prosenttiyksikköä
suuremmat kuin komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteessa. Ohjelmassa
esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään varmistamaan, että
liiallinen alijäämä saadaan korjattua kestävällä tavalla viimeistään vuonna
2012 ja että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan
jatkossakin. Unkari toteutti vuonna 2012 huomattavia julkisen talouden toimia,
ja maan julkisen talouden alijäämä oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen
eli alitti huomattavasti neuvoston suosituksessa alijäämätavoitteeksi asetetun
2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hyvä tulos johtui osittain kertaluonteisista
lisätuloista, joiden suuruus oli 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja
joilla täydennettiin jo neuvoston suosituksen antamishetkellä tiedossa olleita
tuloja. Vuotta 2012 ja sen jälkeistä aikaa koskevat korjaavat toimenpiteet ja
erityisesti syksyllä 2012 julkistetut toimenpiteet koskivat kuitenkin etupäässä
tulopuolta ja tiettyjä sektoreita. Tämä herätti epäilyjä julkisen talouden
vakauttamistoimien kestävyydestä. Komission yksiköiden kevään 2013
talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 tarvitaan lisätoimia liiallisen
alijäämän korjaamiseksi kestävällä tavalla. Kevään talousennusteen
julkaisemisen jälkeen hallitus hyväksyi uuden korjaavien toimenpiteiden
paketin. Komission päivitetyn arvion mukaan alijäämän ennustetaan jäävän alle
raja-arvoksi asetetun 3 prosentin suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon
vuosina 2013 ja 2014 toteutettavat uudet toimenpiteet. Ohjelman mukainen
rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin
tavoite oli aiemmin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, mutta nyt
tavoitteeksi on asetettu 1,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Uusi
keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
Unkarin rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2012 oli 0,7 prosenttia alijäämäinen
suhteessa BKT:hen eli selvästi tarkistettua keskipitkän aikavälin tavoitetta
parempi. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen
rahoitusaseman ennakoidaan noudattelevan keskipitkän aikavälin tavoitetta
ennustejaksolla ja olevan –1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja
–1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Komission kevään 2013
talousennusteen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden pohjalta rakenteellinen
rahoitusasema voi ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen myös vuonna 2014.
Julkisten menojen kasvuvauhti (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä)
vastaa vuosina 2013 ja 2014 yleisesti ottaen BKT:n keskipitkän aikavälin
potentiaalisen kasvun viitearvoa, mutta todennäköisesti ylittää sen
huomattavasti vuosina 2015 ja 2016. Unkari ei siis noudata kyseisinä vuosina
menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa. Hallituksen suunnitelmien mukaisesti
velkasuhde laskee koko ohjelmakauden ajan: julkinen velka on
79,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 77,2 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 73,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2016. Velka ylittää siis edelleen viitearvoksi asetetun 60 prosenttia
suhteessa BKT:hen. Sen sijaan komission yksiköiden kevään 2013
talousennusteessa arvioitiin julkisen velan supistuvan ainoastaan hieman eli
78,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, kun otetaan huomioon
vakauttamissuunnitelmiin sisältyvät riskit. Uusien korjaavien toimenpiteiden
ansiosta julkisen velan ennustetaan supistuvan vielä noin 0,5 prosenttiyksikköä.
Unkari on velkakriteerin noudattamisen osalta vuodesta 2013 lähtien
siirtymäkaudella, ja komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan se
etenee riittävää vauhtia kohti velkakriteerin noudattamista vuosina 2013 ja
2014.
(10)     Julkisen talouden keskipitkän
aikavälin kehys on edelleen vasta viitteellinen, joten julkisen talouden
suunnittelussa keskitytään vain kuluvaan varainhoitovuoteen. Lisäksi eräistä
viimeaikaisista parannuksista huolimatta finanssipoliittisen neuvoston
pakolliset tehtävät ja analyyttiset resurssit eivät edelleenkään vastaa sen
edistyksellistä veto-oikeutta tai tarvetta arvioida jälkikäteen
järjestelmällisesti numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista.
Vahvistamalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä ja laajentamalla
finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa voitaisiin osaltaan parantaa
hiljattain uudistetun julkisen talouden ohjauskehyksen vakautta ja
uskottavuutta.
(11)     Unkarin finanssisektorilla
puretaan velkavipua hyvin ripeässä tahdissa osittain sen vuoksi, että eräillä
poliittisilla toimilla on ollut voimakas kielteinen vaikutus pankkien
kannattavuuteen ja toimet ovat osaltaan edesauttaneet tiukkoja luottoehtoja.
Finanssialan suurimpia haasteita ovat heikkenevä salkun laatu sekä yhä suurempi
järjestämättömien lainojen määrä. Hallitus on viime vuosina hyväksynyt useita
toimenpiteitä, joilla pyritään auttamaan valuuttalainoja ottaneita. Useissa
tapauksissa hallitus ei ole kuullut asiassa pankkisektorin sidosryhmiä. Nämä
toimenpiteet eivät kuitenkaan ole aina kohdistuneet vaikeuksissa oleviin
lainanottajiin. Useat lyhyellä ajanjaksolla hyväksytyt toimenpiteet saattavat
lisätä moraalikatoa lainanottajien keskuudessa, jos valtion odotetaan tulevan
jatkossakin apuun. Maailmanlaajuinen finanssikriisi osoitti sen, missä määrin
nykyinen pankkijärjestelmä voi velvoittaa kansalliset viranomaiset toimimaan
rahoitusvakauden turvaamiseksi. Unkarin ensimmäisessä rahoitusapuohjelmassa
kannatettiin tehokasta valvontaa, rahoitusalan valvontaviranomaiselle poikkeustilanteissa
myönnettäviä tehokkaita lisävaltuuksia sekä kriisinratkaisumekanismin
käyttöönottoa. Vaikka Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaisen valtuuksia on
merkittävästi lisätty kolmen viime vuoden aikana, lainsäätäjä ei ole antanut
sille riittäviä seurantavaltuuksia.
(12)     Unkari ei ole noudattanut
vuonna 2012 annettua suositusta luoda yhtiöverotukselle vakaat puitteet, jotka
eivät vääristä kilpailua, vaan se on päinvastoin lisännyt eräiden
yrityssektoreiden verorasitusta ottamalla käyttöön uusia pysyviä alakohtaisia
lisäveroja. Vaikka uuden pienyrityksiä koskevan veron käyttöönotto osana
työpaikkojen suojelemisesta annettua lakia on suunniteltu asianmukaisesti,
useiden eri verokantojen soveltaminen yrityssektorilla heikentää resurssien
tehokasta kohdentamista ja vaikuttaa investointeihin ja luotonantoon.
Työpaikkojen suojelemisesta annetun lain nojalla alennetut sosiaaliturvamaksut
ovat oikeansuuntainen toimenpide, jolla pienennetään verokiilaa.
Pienipalkkaisten työntekijöiden verokiila on kuitenkin edelleen suuri, ja
järjestelmää olisi hyvä mukauttaa vastaamaan paremmin tämän ryhmän tarpeita.
Unkari aikoo lisäksi toteuttaa useita toimenpiteitä parantaakseen verosääntöjen
noudattamista; se esimerkiksi velvoittaa liittämään kaikki kassakoneet
veroviranomaisten järjestelmään. Energiaverotuksen osalta toteutetut
toimenpiteet eivät tarjoa kannustimia vähentää energiankulutusta, vaan niillä
on vääristäviä vaikutuksia.
(13)     Alhainen työllisyysaste
liittyy erittäin pieneen työvoimaosuuteen. Nuorisotyöttömyys on kasvanut
11 prosentista (2001) 28,1 prosenttiin (2012). Julkinen
työllistämisohjelma nielaisee suurimman osan budjettiresursseista, joiden
avulla pitkäaikaistyöttömille tarjotaan sosiaalietuuksien sijaan palkkatuloa.
Toistaiseksi ei kuitenkaan ole voitu osoittaa, että ohjelma parantaisi
työllistettävyyttä pitkällä aikavälillä. Unkari on tehostanut aktiivista
työmarkkinapolitiikkaa, mutta eräiden muita heikommassa asemassa olevien
ihmisryhmien pääsyä tämän politiikan piiriin olisi edelleen parannettava. Elinikäiseen
oppimiseen osallistuvien aikuisten osuus on edelleen EU:n pienimpiä. Naisten
työllisyysaste on pysynyt suunnilleen yhtä alhaisena viiden viime vuoden
aikana. Kannustaakseen naisia osallistumaan työmarkkinoille hallitus on
lisännyt päivähoitopalvelujen tarjontaa ja tukenut joustavia työjärjestelyjä.
Sosiaalinen tilanne heikkenee edelleen: 31 prosenttia unkarilaisista elää
köyhyys‑ tai syrjäytymisvaarassa, ja suuri osa väestöstä kärsii vakavaa
aineellista puutetta. Köyhyys vaikuttaa edelleen suhteettomassa määrin muita
heikommassa asemassa oleviin alueisiin ja yhteisöihin, erityisesti romaneihin.
(14)     Liiketoimintaympäristö on
jatkuvasti heikentynyt Unkarissa kolmen viime vuoden aikana erityisesti
palvelusektorilla useiden sellaisten toimenpiteiden takia, joilla on muun
muassa asetettu rajoituksia sijoittajille, sekä sääntelykehyksen epävakauden
takia. Hiljattain käyttöön otetut rajoitukset, jotka vaikuttavat suhteettomassa
määrin ulkomaisiin sijoittajiin, koskevat pääasiassa palvelusektoria, myös
vähittäispalveluja. Yritysten hallinnollista taakkaa vähentävän ohjelman
114 toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan noin 500 miljardin
Unkarin forintin säästöt, mutta ohjelman täytäntöönpano on viivästynyt jonkin
verran. Kilpailu julkisten hankintojen alalla on edelleen vähäistä, vaikka
asiasta on annettu uusi laki, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.
Korruption torjunta on keskeinen osa julkishallinnon kehittämistä koskevaa
Magyary-ohjelmaa. Ohjelma ei kuitenkaan puutu riittämättömään lainvalvontaan tällä
alalla eikä toiseen keskeiseen huolenaiheeseen eli tarpeeseen tiukentaa
puoluerahoituksen valvontaa. Lisäksi useimpia ilmoitetuista toimenpiteistä ei
ole vielä toteutettu. Jo toteutettujen toimenpiteiden valvonta on edelleen
puutteellista. Vuosien 2012 ja 2013 tapahtumat Unkarissa ovat lisänneet huolta
oikeuslaitoksen riippumattomuudesta. Innovaatiounionin tulostaulun mukaan
Unkarin innovaatiotoiminta on kohtuullista. Yrityssektorilla
T&K-investointeja tekevät etupäässä ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset.
(15)     Unkari on onnistunut
vähentämään koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrää. Koska alueelliset erot
ovat edelleen suuret, keskitetyn julkisen koulutusjärjestelmän uudistuksilla
saattaa olla kielteinen vaikutus, jos niitä ei toteuteta harkiten, ja
uudistukset saattavat myös lisätä yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja
eriytymistä. Vaikka korkeakoulutuksen aloittavien opiskelijoiden määrä on
kasvanut huomattavasti viime vuosina, Unkarin on edelleen ponnisteltava
saavuttaakseen EU:n keskiarvon sekä Eurooppa 2020 ‑strategiassa asetetun
kansallisen tavoitteen. On kyseenalaista, voidaanko käynnissä olevalla
korkeakoulutuksen uudistuksella parantaa muita heikommassa asemassa olevien
nuorten opiskelemaan pääsyä.
(16)     Szell Kalman ‑suunnitelmalla
pyritään parantamaan julkisen liikenteen kustannustehokkuutta ja suorituskykyä.
Ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpano kuitenkin viivästynee
huomattavasti, ja kattavan liikennestrategian puute on esteenä
liikennejärjestelmän taloudelliselle kestävyydelle. Unkari on lisännyt
sähköverkkojen välisiä liitäntöjä naapurimaidensa kanssa riittävässä määrin
vuonna 2012 annetun suosituksen mukaisesti, mutta ongelmana on edelleen, että
energia-alan sääntelyviranomainen ei voi määrittää itsenäisesti energiatariffeja
ja lisäksi säänneltyjen energiahintojen osuus on suuri.
(17)     Komissio on EU-ohjausjakson
osana analysoinut kattavasti Unkarin talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen
tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Unkarin
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan
myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä
talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin
kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–7.
(18)     Neuvosto on tutkinut Unkarin
lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 1.
(19)     Neuvosto on tutkinut
kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen
tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011
6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävistä suosituksista 1, 2, 3, 4, 5 ja 7,
SUOSITTAA, ETTÄ Unkari toteuttaisi
vuosina 2013 ja 2014 toimia, joilla se
1.           toteuttaa uskottavaa ja
kasvua edistävää julkisen talouden strategiaa määrittämällä tarpeelliset,
ensisijaisesti menopuolen säästöjä koskevat toimet sekä säilyttää julkisen
talouden rahoitusaseman vakauden noudattaen keskipitkän aikavälin tavoitetta
ohjelmakauden aikana; edellä esitettyjen toimenpiteiden pohjalta varmistaa
julkisen velkasuhteen alenemisen myös kertyneen makrotalouden epätasapainon
lieventämiseksi; parantaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä
tekemällä siitä sitovamman ja soveltamalla sen yhteydessä entistä tehokkaammin
numeerisia sääntöjä; laajentaa finanssipoliittisen neuvoston toimeksiantoa muun
muassa valvomalla jälkikäteen järjestelmällisesti numeeristen
finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista sekä laatimalla säännöllisesti
makrotaloudellisia ja finanssipoliittisia ennusteita sekä arvioita
vaikutuksista, joita tärkeimmillä poliittisilla ehdotuksilla on julkiseen
talouteen;
2.           auttaa palauttamaan normaalit
luotonannon edellytykset ensisijaisesti parantamalla finanssisektorin
mahdollisuuksia kartuttaa pääomaa muun muassa vähentämällä sektoriin tällä
hetkellä kohdistuvaa ylimääräistä rasitusta; parantaa salkun laatua poistamalla
arvoltaan alentuneet omaisuuserät pankkien taseista, kuulee sidosryhmiä uusista
poliittista aloitteista ja varmistaa, että uudet politiikkatoimet eivät lisää
moraalikatoa lainanottajien keskuudessa; tehostaa finanssialan sääntelyä ja
valvontaa erityisesti antamalla Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaiselle
poikkeuksellisissa tilanteissa tehokkaampia lisävaltuuksia ja ottamalla
käyttöön pankkialan kriisinratkaisujärjestelyn;
3.           luo vakaan, entistä
tasapainoisemman ja ennakoitavissa olevan yhtiöverojärjestelmän; tehostaa
yhtiöverotusta ja vähentää alakohtaisista veroista aiheutuvaa resurssien
vääristynyttä kohdentamista kasvun ja työllisyyden tukemiseksi; jatkaa työn
verotuksen muuttamista paremmin työllisyyttä tukevaksi keventämällä
pienipalkkaisten työntekijöiden verorasitusta muun muassa uudistamalla
työpaikkojen suojelemisesta annettua lakia koskevia kelpoisuusperusteita sekä
siirtämällä verotuksen painopistettä ympäristöveroihin; panee tehokkaasti ja
nopeasti täytäntöön kaikki jo ilmoitetut toimenpiteet, joilla pyritään
parantamaan verosäännösten noudattamista ja vähentämään säännöksistä aiheutuvia
kustannuksia;
4.           pyrkii vähentämään
nuorisotyöttömyyttä esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuun; vahvistaa
aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä ja parantaa julkisten
työvoimapalvelujen järjestelmää asiakkaiden profiloimiseksi; vähentää julkisten
töiden suurta osuutta työllistämistoimenpiteistä ja lisää julkisen
työllistämisohjelman aktivointiosuutta; lujittaa koulutusohjelmia lisätäkseen
osallistumista elinikäiseen oppimiseen; jatkaa päivähoitopalvelujen
laajentamista kasvattaakseen naisten työvoimaosuutta; varmistaa, että
kansallisen sosiaalisen osallisuuden strategian tavoite otetaan huomioon
kaikilla politiikanaloilla erityisesti lasten ja romanien köyhyyden
vähentämiseksi;
5.           luo yrityksiä ja erityisesti
ulkomaisia suoria sijoittajia tukevan liiketoimintaympäristön vakiinnuttamalla
sääntelykehystä ja edistämällä kilpailua markkinoilla; huolehtii hallinnollisen
rasituksen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden ripeästä täytäntöönpanosta,
lisää kilpailua julkisten hankintojen alalla ja toteuttaa asianmukaiset
toimenpiteet korruption torjumiseksi; ratkaisee oikeuslaitoksen
riippumattomuuteen liittyvät kysymykset; poistaa palvelusektorilla ja myös
vähittäispalvelujen alalla hiljattain käyttöön otetut esteet; tarjoaa
kohdennettuja kannustimia innovatiivisten yritysten tukemiseksi;
6.           toteuttaa kansallisen strategian
koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi ja varmistaa, että
koulutusjärjestelmä tarjoaa kaikille nuorille työmarkkinoilla tarvittavat
taidot, valmiudet ja pätevyydet; parantaa erityisesti romanien pääsyä
osallistuvaan koulutukseen; tukee siirtymistä koulutusvaiheesta toiseen sekä
koulutuksesta työmarkkinoille; toteuttaa korkeakoulutuksen uudistuksen, jonka
avulla voidaan lisätä erityisesti epäedullisessa asemassa olevien nuorten
osallistumista korkea-asteen koulutukseen;
7.           luopuu asteittain säännellyistä
energiahinnoista ja varmistaa samalla taloudellisesti heikossa asemassa olevien
kuluttajien tuloksellisen suojelun; toteuttaa uusia toimenpiteitä
varmistaakseen kansallisen sääntelyviranomaisen riippumattomuuden; varmistaa
liikennesektorilla toimivien valtionyhtiöiden talouden kestävyyden vähentämällä
toimintakustannuksia ja lisäämällä tuloja.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 367 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä
huhtikuuta 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 119 final.
[9]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille

text:
               20.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 67/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,
   pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille
   (2016/C 67/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä sen 148 artiklan 2 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Työttömyysaste nousi unionissa ennätysmäisen korkeaksi vuosien 2008–2009 finanssi- ja talouskriisin jälkeen. Se on nyt kääntynyt laskuun, mutta tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyys on edelleen erittäin korkea. Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa kuhunkin jäsenvaltioon eri tavalla erityisesti, koska kriisin vaikutukset eivät ole jakautuneet tasaisesti ja koska makrotaloustilanne, talouden rakenne ja työmarkkinoiden toimivuus poikkeavat toisistaan maasta toiseen.

               (2)

               Vuosikausia kestäneen vaimean kasvun ja vähäisen työpaikkojen luomisen jälkeen pitkäaikaistyöttömyys, jonka Eurostat määrittelee niiden ihmisten lukumääräksi, jotka ovat työttömiä ja jotka ovat hakeneet aktiivisesti työtä vähintään vuoden ajan, vaikutti vuonna 2014 yli 12 miljoonaan työntekijään eli viiteen prosenttiin unionin aktiivisesta väestöstä, ja näistä 62 prosenttia oli ollut ilman töitä vähintään kahden peräkkäisen vuoden ajan.

               (3)

               Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa asianomaiseen henkilöön, heikentää unionin talouksien kasvumahdollisuuksia sekä lisää sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja epätasa-arvon vaaraa ja sosiaalipalvelujen ja julkisen talouden kustannuksia. Pitkäaikaistyöttömyys johtaa tulojen menetykseen, ammattitaidon heikkenemiseen, terveysongelmien esiintyvyyden lisääntymiseen ja kotitalouksien köyhtymiseen.

               (4)

               Kaikkein herkimmin pitkäaikaistyöttömiksi joutuvat henkilöt, joiden osaamis- ja koulutustaso on alhainen, sekä kolmansien maiden kansalaiset, vammaiset ja romanien kaltaiset muita heikommassa asemassa olevat vähemmistöt. Henkilön aiemmalla ammatilla voi olla tärkeä merkitys, sillä eräissä maissa pitkäaikaistyöttömyys selittyy pitkälti alakohtaisilla ja suhdannenäkökohdilla.

               (5)

               Joka vuosi lähes viidennes pitkäaikaistyöttömistä unionissa luopuu työnhausta eli siirtyy ei-aktiiviseksi tuloksettoman työhaun vuoksi. Koska työmarkkinoille integroitumisen esteet ovat moninaisia ja usein kumulatiivisia, työmarkkinoille integroituminen edellyttää räätälöityä, yksilöllistä lähestymistapaa ja koordinoitua palvelujen tarjontaa.

               (6)

               Pitkäaikaistyöttömien osuus on puolet kaikkien työttömien lukumäärästä unionissa, mutta alle viidesosa aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuvista. Vastaavasti vain pieni osa (keskimäärin 24 prosenttia) pitkäaikaistyöttömistä saa työttömyysetuuksia.

               (7)

               Investointeja inhimilliseen pääomaan olisi lisättävä ja tehostettava, jotta yhä useammilla olisi tulevaisuudessa hyvä ja relevantti osaaminen ja pätevyys, osaamisvajeisiin puututtaisiin ja luotaisiin perusta sujuvalle siirtymiselle oppimisesta työhön sekä jatkuvalle työllistyvyydelle. Koulutusjärjestelmien suorituskyvyn ja relevanssin parantaminen auttaisi vähentämään uusien työttömien lukumäärää. Tämän vuoksi koulutusjärjestelmät olisi nykyaikaistettava eurooppalaisen ohjausjakson, eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien (1) ja elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/962/EY (2) mukaisesti.

               (8)

               Koordinoidun työllisyysstrategian laatimiseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoissa 2015 (3) kehotetaan alentamaan pitkäaikaistyöttömyyttä ja rakenteellista työttömyyttä merkittävästi kattavilla ja toisiaan vahvistavilla strategioilla, joihin sisältyy aktiivinen tuki työmarkkinoille palaamiseksi.

               (9)

               Vaikka jäsenvaltioilla säilyy toimivalta valita omaan tilanteeseensa parhaiten soveltuvat työmarkkinatoimenpiteet, mainituissa suuntaviivoissa kannustetaan jäsenvaltioita edistämään työllistyvyyttä investoimalla inhimilliseen pääomaan tehokkaiden ja vaikuttavien koulutusjärjestelmien kautta, jotka parantavat työvoiman osaamistasoa. Lisäksi niissä kehotetaan jäsenvaltioita edistämään työssäoppimisjärjestelmiä, kuten harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, ja parantamaan ammattikoulutusta. Yleisemmin ottaen suuntaviivoissa pyydetään jäsenvaltioita ottamaan huomioon joustoturvaperiaatteet ja lujittamaan aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä parantamalla niiden tehokkuutta, kohdentamista, saavutettavuutta ja kattavuutta sekä niiden vuorovaikutusta toimeentulotuen ja sosiaalipalvelujen tarjoamisen kanssa.

               (10)

               Tässä suosituksessa ehdotettujen toimien olisi vastattava täysin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia, ja ne olisi pantava täytäntöön vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä täysimääräisesti noudattaen.

               (11)

               Aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (4) esitetään kokonaisvaltainen ja kattava työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämistä koskeva strategia, jossa yhdistetään toisiinsa riittävä toimeentulotuki, osallisuutta edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saanti. Sen tavoitteena on helpottaa työkykyisten kestävää ja laadukasta työllistymistä ja tarjota heille resursseja, jotka ovat riittävät ihmisarvoiseen elämään.

               (12)

               Euroopan sosiaalirahasto on unionin tärkein pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaan käytettävä rahoitusväline. Jäsenvaltiot ovat myöntäneet runsaasti rahoitusta pitkäaikaistyöttömien integroitumiseen työmarkkinoille vuosina 2014–2020. Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kaltaisilla muilla rahastoilla voidaan myös täydentää Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia toimenpiteitä vuosien 2014–2020 asiaankuuluvien investointiprioriteettien määrärahojen mukaisesti varsinkin antamalla tukea työpaikkojen luomiseen, julkisten työvoimapalvelujen ja ammattikoulutuksen nykyaikaistamiseen, osaamiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Tätä aihetta käsittelevissä tulevissa keskusteluissa olisi pohdittava, miten pitkäaikaistyöttömien integroitumista työmarkkinoille voitaisiin tehostaa entisestään.

               (13)

               Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (5) kehotetaan antamaan yksityishenkilöille mahdollisuus osoittaa, mitä he ovat oppineet virallisen koulutuksen ulkopuolella.

               (14)

               14–15 päivänä maaliskuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että työttömyyteen puuttuminen on kaikkein tärkein sosiaalinen haaste ja että on välttämätöntä vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja varmistaa ikääntyneiden työntekijöiden täysipainoinen osallistuminen työelämään.

               (15)

               Euroopan parlamentti pitää pitkäaikaistyöttömyyttä merkittävänä kasvua jarruttavana tekijänä.

               (16)

               Kaikkein pahiten pitkäaikaistyöttömyydestä kärsiville kohdistettavia työllistämistoimia olisi tehostettava ottaen huomioon kansalliset käytännöt. Tämä olisi tehtävä samalla kun kannustetaan rekisteröitymistä työvoimapalveluihin ja muihin toimivaltaisiin virastoihin tukitoimenpiteiden kattavuutta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Maat, joissa on suuria määriä rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä, voivat asettaa toimissaan etusijalle jo rekisteröityneet henkilöt.

               (17)

               Ennaltaehkäisevä lähestymistapa olisi tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta suotava. Lähinnä työttömyysjakson alkuun keskittyviä ehkäiseviä ja aktivointitoimenpiteitä olisi tehostettava ja tarvittaessa täydennettävä. Rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä koskevia erityistoimia olisi toteutettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua työttömyyden alkamisesta, sillä kyseisessä vaiheessa pitkäaikaistyöttömien tukimekanismit ja -palvelut muuttuvat useissa jäsenvaltioissa.

               (18)

               Pitkäaikaistyöttömiä tukevilla yksilöllisillä lähestymistavoilla olisi puututtava sitkeään työttömyyteen johtaviin esteisiin ja nykyaikaistettava ja täydennettävä rekisteröinnin yhteydessä tehtyjä alkuarviointeja. Tämä saattaisi pitkäaikaistyöttömät velkaneuvonnan, kuntoutuksen, sosiaalisten tukipalvelujen, hoitopalvelujen, maahanmuuttajien kotouttamisen, asumiseen liittyvän tuen ja kuljetuspalvelujen kaltaisten yksilöllisiin tarpeisiin riittävästi mukautettujen tukipalvelujen piiriin, millä pyritään edistämään työllistymisen esteiden poistamista ja auttamaan pitkäaikaistyöttömiä saavuttamaan työllisyyteen johtavat selkeät tavoitteet.

               (19)

               Työnantajien osallistuminen pitkäaikaistyöttömien työllistämiseen on keskeistä, ja sitä olisi tuettava varmistamalla työvoimapalvelujen tarjoamat erityispalvelut ja hyvin kohdennetut rahoituskannustimet sekä työmarkkinaosapuolten osallisuus. Työnantajien tehokkaampi osallistuminen, jota täydennetään työpaikkojen luomista taloudessa tehostavilla toimenpiteillä, voi lisätä edelleen integroitumistoimenpiteiden vaikuttavuutta.

               (20)

               Nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (6) kaltaisissa viimeaikaisissa poliittisissa aloitteissa edistetään kumppanuustoimintaa uutena sosiaali- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpanomenetelmänä. Koordinoitu palvelujen tarjonta on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa vastuu pitkäaikaistyöttömien tukemisesta jakautuu julkisten työvoimapalvelujen, sosiaaliviranomaisten ja paikallishallinnon kesken.

               (21)

               Työllistymissopimukset laaditaan pitkäaikaistyöttömän henkilökohtaisen tilanteen perusteella, ja niissä olisi täsmennettävä kansallisella tasolla (kuten työmarkkinoilla sekä koulutuksen tai sosiaalisten tukipalvelujen piirissä) käytettävissä olevat yksilölliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tukea ja auttaa pitkäaikaistyötöntä poistamaan työllistymisen esteet. Sopimuksissa olisi määriteltävä tavoitteet, määräajat, pitkäaikaistyöttömän velvoitteet ja palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien tarjous, ja käytettävissä olevat integroitumistoimenpiteet olisi yksilöitävä.

               (22)

               Tässä suosituksessa esitetyissä toimissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden erilainen tilanne ja niiden erilaiset lähtökohdat makrotaloustilanteen, pitkäaikaistyöttömyyden tason ja sen vaihtelujen, institutionaalisen rakenteen, alueellisten erojen ja eri työmarkkinatoimijoiden valmiuksien osalta. Näillä toimilla olisi täydennettävä ja lujitettava useissa jäsenvaltioissa parhaillaan noudatettavaa lähestymistapaa erityisesti ottamalla käyttöön joustavia tekijöitä, kuten yksilöllinen lähestymistapa ja koordinoitu palvelujen tarjonta, sekä osallistamalla työnantajat.

               (23)

               Tässä suosituksessa noudatetaan, lujitetaan ja parannetaan asianmukaisella tavalla erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 29 ja 34 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia,

         SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE SEURAAVAA:
   Jäsenvaltiot tukevat työnhakijoiden rekisteröitymistä ja integroitumistoimenpiteiden työmarkkinasuuntautuneisuuden vahvistamista muun muassa luomalla tiiviimmät yhteydet työnantajiin.
   Jäsenvaltiot laativat rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä koskevan yksilöllisen arvioinnin.
   Jäsenvaltiot tarjoavat erityistä työllistymissopimusta viimeistään silloin, kun työttömyys on kestänyt 18 kuukautta. Tässä suosituksessa työllistymissopimuksella tarkoitetaan rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän ja keskitetyn yhteyspisteen välistä kirjallista sopimusta, jonka tavoitteena on helpottaa siirtymistä työmarkkinoille.
   Tätä varten:

      Rekisteröityminen

               1)

               Jäsenvaltiot kannustavat työnhakijoiden rekisteröitymistä työvoimapalveluun erityisesti parantamalla tiedotusta saatavilla olevasta tuesta.

      Yksilöllinen arviointi ja lähestymistapa

   Työvoimapalvelut antavat yhdessä muiden työmarkkinoille integroitumista tukevien kumppanien kanssa yksilöllistä ohjausta asianomaisille henkilöille.

               2)

               Jäsenvaltiot varmistavat, että rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tarjotaan perusteellisen yksilöllisen arvioinnin tekemistä ja annetaan ohjausta viimeistään silloin, kun heidän työttömyytensä on kestänyt 18 kuukautta. Arvioinnissa olisi käsiteltävä työttömien työllistyvyysnäkymiä, työllistymisen esteitä ja aiempia työnhakuyrityksiä.

               3)

               Jäsenvaltiot antavat rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tietoja työtarjouksista ja saatavilla olevasta tuesta talouden eri sektoreilla ja tarvittaessa eri alueilla sekä muissa jäsenvaltioissa erityisesti työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston (EURES) kautta.

      Työllistymissopimukset

   Nuorisotakuun piiriin kuulumattomille rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tarjotaan työllistymissopimuksen tekemistä viimeistään silloin, kun heidän työttömyytensä on kestänyt 18 kuukautta. Siinä olisi oltava ainakin yksilöllinen palvelutarjous, jonka tavoitteena on työpaikan löytäminen, ja siinä olisi yksilöitävä asianomainen keskitetty yhteyspiste.

               4)

               Työllistymissopimus räätälöidään rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän erityistarpeisiin ja siinä yhdistetään eri tahojen tarjoamat asiaankuuluvat palvelut ja toimenpiteet.

                           a)

                           Työllistymissopimuksessa olisi eriteltävä tavoitteet, määräajat ja velvoitteet, jotka rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän on täytettävä ja joita voivat olla muun muassa aktiivinen työnhaku, sopivien työtarjousten hyväksyminen taikka koulutus-, uudelleenkoulutus- tai työllisyystoimenpiteisiin osallistuminen.

                           b)

                           Työllistymissopimuksessa olisi myös eriteltävä palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien pitkäaikaistyöttömälle esittämä tarjous. Riippuen saatavuudesta jäsenvaltioissa ja perustuen rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisiin olosuhteisiin työllistymissopimukseen voi sisältyä työnhaun tukemista ja työssä tukemista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia, kuntoutusta, neuvontaa ja ohjausta, koulutusta, ammattikoulutusta, työharjoittelua, sosiaalista tukea, varhaiskasvatusta, terveys- ja pitkäaikaishoitopalveluja, velkaneuvontaa, asumiseen liittyvää tukea ja kuljetuspalveluja.

                           c)

                           Työllistymissopimusta olisi seurattava säännöllisesti rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisten tilanteiden muuttumisen huomioon ottamiseksi, ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava työelämään siirtymisen parantamiseksi.

               5)

               Jäsenvaltiot ottavat käyttöön tarvittavat järjestelyt jatkuvuuden varmistamiseksi sekä yksilöivät keskitetyn yhteyspisteen, jonka vastuulla on tukea rekisteröitynyttä pitkäaikaistyötöntä tarjoamalla koordinoitua palvelua, johon liittyy saatavilla olevia työllisyyspalveluja ja sosiaalisia tukipalveluja. Tämä yhteyspiste voi perustua instituutioiden välisen koordinoinnin kehykseen ja/tai se voidaan yksilöidä olemassa olevien rakenteiden puitteissa.
               Jäsenvaltiot helpottavat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tukihistoriaa koskevien keskeisten tietojen sekä yksilöllisten arviointien sujuvaa ja turvattua siirtoa asiaankuuluvien palveluntarjoajien välillä tietosuojalainsäädännön mukaisesti, mikä varmistaa palvelujen jatkuvuuden.
               Jäsenvaltiot mahdollistavat avoimia työpaikkoja ja koulutusmahdollisuuksia koskevien keskeisten tietojen paremman levittämisen asianosaisille palveluntarjoajille ja varmistavat, että nämä tiedot saavuttavat pitkäaikaistyöttömät.

      Läheisemmät suhteet työnantajiin

               6)

               Jäsenvaltiot edistävät ja kehittävät työnantajien, työmarkkinaosapuolten, työvoimapalvelujen, valtion viranomaisten, sosiaalipalvelujen ja koulutuksen tarjoajien välisiä kumppanuuksia sellaisten palvelujen tarjoamiseksi, joissa otetaan paremmin huomioon yritysten ja rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tarpeet.

               7)

               Jäsenvaltiot kehittävät avointen työpaikkojen esivalinnan, rekrytointituen, työpaikkamentoroinnin ja -koulutuksen sekä rekrytoinnin jälkeisen tuen kaltaisia palveluja työnantajille rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien ammatillisen uudelleensijoittumisen helpottamiseksi.

               8)

               Jäsenvaltiot keskittävät rahoituskannustimet, kuten rekrytointituet ja sosiaalivakuutusmaksujen alennukset, työmarkkinoille integroitumista tukeviin järjestelmiin rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi.

         SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE JA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

      Arviointi ja seuranta

               9)

               Jäsenvaltiot ja komissio seuraavat työllisyyskomiteassa tiiviissä yhteistyössä sosiaalisen suojelun komitean kanssa tämän suosituksen täytäntöönpanoa sosiaalipalvelujen ja toimeentulon osalta eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa suoritettavan monenvälisen valvonnan ja indikaattorien yhteisen arviointikehyksen avulla. Seurannassa olisi tarkasteltava sitä, missä määrin rekisteröityneet pitkäaikaistyöttömät ovat löytäneet uudelleen töitä, onko heidän työmarkkinoille paluunsa kestävää sekä miten työllistymissopimuksia on käytetty. Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston olisi osallistuttava tähän seurantaan.

               10)

               Jäsenvaltiot ja komissio kannustavat arvioinnin tekemistä siitä, miten julkiset työvoimapalvelut suoriutuvat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien integroimisesta työmarkkinoille, sekä jakavat kokemuksia ja vaihtavat hyviä käytäntöjä, julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 573/2014/EU (7) perustetun Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston vertailuoppimisprosessin mukaisesti.

               11)

               Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa täysimääräisen hyödyn saamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta vuosien 2014–2020 ohjelmien asiaankuuluvien investointiprioriteettiensa mukaisesti.

         SUOSITTAA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

               12)

               Komissio tukee ja koordinoi yritysten vapaaehtoisia aloitteita ja keskinäisiä sopimuksia, joilla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien kestävää integroitumista työmarkkinoille.

               13)

               Komissio tukee pitkäaikaistyöttömien työllistämistä koskevia sosiaalisia innovointihankkeita erityisesti työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan unionin ohjelman (EaSI-ohjelma) Progress-lohkon kautta.

               14)

               Komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja asianomaisten sidosryhmien kuulemisen jälkeen tämän suosituksen mukaisesti toteutettuja toimia ja antaa neuvostolle mainitun arvioinnin tuloksia koskevan kertomuksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2019.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

      (2)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

      (3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1848, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2015 (EUVL L 268, 15.10.2015, s. 28).

      (4)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

      (5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

      (6)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

      (7)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 32.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Latvian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/83

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Latvian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/20)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016 (3). Koska Latvia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa tiiviisti yhteydessä toisiinsa, Latvian olisi varmistettava, että suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)

               Latviaa koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)

               Latvia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 14 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Vuoden 2016 vakausohjelmassaan Latvia on pyytänyt mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä edellytetyltä sopeutusuralta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jotta voidaan ottaa huomioon merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, erityisesti parhaillaan toteutettavan, vuosien 2014–2020 terveydenhuoltostrategiaan perustuvan terveydenhuoltoalan uudistuksen osalta. Vakausohjelmassa esitetään lyhyesti tarkemmat tiedot uudistuksesta. Tavoitteena on nostaa terveydenhuoltoalan julkinen rahoitus 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä, kun se oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Uudistuksen odotetaan parantavan työllisyyttä 0,6 prosenttia ja kasvattavan BKT:tä 2,2 prosenttia vuoteen 2023 mennessä, millä on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Arvio myönteisestä vaikutuksesta kasvuun ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen vaikuttaa uskottavalta. Latvian voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän pyydetyn väliaikaisen poikkeaman edellytykset vuonna 2017, edellyttäen että se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Sallitun väliaikaisen poikkeaman suuruus riippuu kuitenkin siitä, noudatetaanko vähimmäisvertailuarvoa (joka on 1,7 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen). Tämän perusteella väliaikaisen poikkeaman suuruutta voidaan komission kevään 2016 talousennusteen mukaan lisätä 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017.

               (6)

               Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Suunnitellussa sopeutusurassa kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, otetaan huomioon pyydetyt poikkeamat, jotka liittyvät eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen vuosina 2017 ja 2018 ja terveydenhuoltosektorin merkittävään rakenteelliseen uudistukseen vuosina 2017–2019. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan nousevan 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan sitten 38 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella kokonaisarviointi osoittaa, että on olemassa riski jonkinasteisesta poikkeamasta vuonna 2016, ja jos politiikkaa ei muuteta, vuosina 2016 ja 2017, kun molemmat vuodet otetaan huomioon. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Latvian odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2016.

               (7)

               Työvoiman tarjontaa vähentää työikäisen väestön supistuminen, ja palkkojen nousu ylittää tuottavuuden, mikä uhkaa kustannuskilpailukykyä. Sen vuoksi tarvitaan toimenpiteitä työllistyvyyden parantamiseksi ja inhimillisen pääoman kehittämiseksi, jotta kilpailukykyä voidaan tukea.

               (8)

               Köyhyys- ja syrjäytymisriskiaste on Latviassa EU:n korkeimpia. Valmistelut vähimmäispalkkatason käyttöön ottamiseksi ovat meneillään, mutta aloitteen toteuttaminen on epävarmaa ja sen yleistä soveltamisalaa kavennetaan julkiselle taloudelle aiheutuvien kustannusten vuoksi. Lisäksi sosiaalietuuksien riittävyys ei ole parantunut vuoden 2009 jälkeen, mikä estää köyhyyden tehokkaan vähentämisen. Vähimmäistoimeentulouudistuksen odotetaan vähentävän nykyistä sosiaalietuuksien hajanaisuutta ja kannustavan työllistymiseen.

               (9)

               Aktivointitoimenpiteiden kattavuus on alhainen etenkin pitkäaikaistyöttömien keskuudessa. Yhdessä huonojen terveyspalvelujen ja riittämättömien sosiaalipalvelujen kanssa tämä haittaa tehokasta paluuta työmarkkinoille. Lisäämällä aktivointitoimenpiteisiin osallistumista voitaisiin parantaa työllisyyttä.

               (10)

               Suurella osalla väestöstä on täyttymättömiä terveydenhuoltotarpeita, koska terveydenhuoltojärjestelmän julkinen rahoitus on niukkaa, järjestelmässä on rakenteellisia heikkouksia, palvelujen käyttäjiltä peritään suuria maksuja ja kustannustehokkuus ei ole paras mahdollinen. Vaikka terveydenhuoltopalvelujen saatavuudessa on asetettu etusijalle lääketieteellisesti kriittiset tapaukset, taloudellisten resurssien puute rajoittaa palvelujen tarjontaa yleensä.

               (11)

               Latviassa on edistytty korkeakoulujärjestelmän uudistamisessa ottamalla käyttöön laadun palkitsemiseen tarkoitettuja kannustimia ja riippumaton akkreditointijärjestelmä. Ammatillista koulutusta olisi sen sijaan kehitettävä erityisesti uudistamalla opetusohjelmia ja laatimalla sääntelykehys työpaikalla tapahtuvalle oppimiselle niiden laadun ja saatavuuden parantamiseksi. Työmarkkinaosapuolet voivat osallistua oppisopimuskoulutuksen tyyppisten järjestelmien kehittämiseen, kuten ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa kaavaillaan.

               (12)

               Investointeja haittaavat innovointiin liittyvät ongelmat, liiketoimintaympäristön puutteet ja työvoiman supistuminen. Innovaatiotoiminnan heikkous ja tutkimusjärjestelmän hajanaisuus vaikeuttavat Latvian nopeaa ja tehokasta siirtymistä kohti suuremman arvonlisäyksen tuottavia ja osaamisvaltaisempia toimialoja. Muita investointien esteitä ovat heikko sijoittajansuoja maksukyvyttömyysjärjestelmää sovellettaessa sekä julkishallinnon tehottomuus.

               (13)

               Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä julkisen tutkimusjärjestelmän hajanaisuuden vähentämiseksi, sen laadun parantamiseksi ja yrityssektorin innovointikapasiteetin lisäämiseksi. Edistymisestä huolimatta sekä julkiset että yritysten investoinnit tutkimukseen ja innovointiin ovat EU:n keskiarvoon verrattuna erittäin vähäisiä. Tutkimusjärjestelmän kehittämistä on jatkettava samalla kun lisätään tutkijoiden määrää ja parannetaan tutkimuksen laatua. Älykkääseen erikoistumisstrategiaan perustuvien uudistusten täysimittainen toteuttaminen ja kaikkien olemassa olevien politiikkavälineiden täysimääräinen käyttö kannustaisivat yksityisiä investointeja innovointiin.

               (14)

               Yritykset katsovat maksukyvyttömyysjärjestelmän haittaavan investointeja, koska varojen takaisinperintäaste on alhainen eikä maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä juuri valvota.

               (15)

               Latvia on toteuttanut useita onnistuneita aloitteita oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Julkishallinnon työntekijöille tarkoitettu eturistiriitojen ehkäisyjärjestelmä on kattava, mutta myös monimutkainen ja jäykkä, ja siinä painotetaan sääntöjen muodollista noudattamista enemmän kuin yksittäistapauksiin liittyviä ansioita. Lisäksi korruption torjunnasta ja ehkäisemisestä vastaavaa toimistoa ovat heikentäneet sisäiset jännitteet, jotka ovat haitanneet toimiston toimintaa ja horjuttaneet yleisön luottamusta siihen sekä vähentäneet viraston halukkuutta antaa merkittäville tapauksille näkyvyyttä.

               (16)

               Julkishallinnon yleinen tehottomuus, joka johtuu pitkälti henkilöstön suhteellisen suuresta vaihtuvuudesta, julkishallinnon uudistusten viivästymisestä ja heikosta projektinhallinnasta, ei edistä suotuisan investointiympäristön kehittymistä. Julkisen sektorin palkkoja ei ole kunnolla sidottu tehtäviin.

               (17)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (18)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

         SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa, että poikkeaminen sopeutusuralta kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta rajoitetaan vuosina 2016 ja 2017 eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään ja terveydenhuoltosektorin merkittävään rakenteelliseen uudistukseen; kaventaa pienituloisten palkansaajien verokiilaa hyödyntämällä kasvuystävällistä verotuksen painopisteen siirtämistä kohti ympäristö- ja kiinteistöverotusta sekä parantamalla verosäännösten noudattamista;

               2.

               parantaa sosiaalietuuksien riittävyyttä ja vauhdittaa toimenpiteitä, joilla autetaan löytämään työpaikka ja säilyttämään se, muun muassa parantamalla aktivointitoimenpiteiden kattavuutta; vauhdittaa ammatillisen koulutuksen opetusohjelmien uudistusta, ottaa työmarkkinaosapuolten avustuksella käyttöön työpaikalla tapahtuvaa oppimista koskevan sääntelykehyksen ja lisää tällaisen koulutuksen tarjontaa; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän saatavuutta, laatua ja kustannustehokkuutta;

               3.

               jatkaa tutkimuslaitosten kehittämistä ja kannustaa yksityisiä investointeja innovointiin; vahvistaa eturistiriitojen ehkäisyjärjestelmää ja ottaa käyttöön kaikille julkishallinnon työntekijöille tarkoitetun yhteisen sääntelykehyksen; parantaa maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien tilivelvollisuutta ja julkista valvontaa.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EYVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  EUVL C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Luxemburgin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/67

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Luxemburgin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/15)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2017 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ”euroalueen suositus” (3).

               (2)

               Koska Luxemburg kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Luxemburgin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)

               Luxemburgia koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (4)

               Luxemburg toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (6)

               Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmansa perusteella julkisen talouden ylijäämän heikentämistä 1,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja sen jälkeen rahoitusaseman asteittaista parantamista niin, että ylijäämä olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2017 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan ennakoidaan pysyvän reilusti alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen). Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se on huomattavan suotuisa, ja vuotta 2021, jolloin se on huomattavan varovainen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2017 olevan 0,4 prosenttia ja vuonna 2018 0,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, mikä vastaa pitkälti vuoden 2017 vakausohjelmaa ja ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Luxemburgin ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)

               Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat huolenaiheet säilyvät, sillä väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten ennustetaan kasvavan. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen mukaan eläkejärjestelmän kestävyys olisi tarkastettava ja arvioitava viiden vuoden välein uudistuksen hyväksymisestä. Hallitus aikaisti ensimmäisen arvioinnin vuoteen 2016. Vaikka tarkastelussa pääteltiin, että eläkejärjestelmä on edelleen toistuvasti ylijäämäinen, mikä on mahdollistanut suurten eläkerahastojen kartuttamisen, eläkejärjestelmän odotetaan olevan taseeltaan negatiivinen vuodesta 2023 alkaen, kun otetaan huomioon etuuksiin liittyvät menot suhteessa maksuihin. Hiljattain tarkistettujen Eurostatin väestöennusteiden mukaan ennustettu väestömäärän kasvu jää aikaisemmin odotettua pienemmäksi. Tämä vaikuttaa huoltosuhteeseen, joka kasvaa nopeammin kuin aiemmin ennustettiin ja johtaa julkisten eläkemenojen ennakoitua suurempaan kasvuun. Lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen kytkemisessä toisiinsa neuvoston aiemman vuonna 2016 antaman suosituksen mukaisesti ei ole edistytty. Luxemburg on ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa ei ole säädetty lakisääteisen eläkeiän nostamisesta vuosien 2013 ja 2060 välillä. Työvoiman ulkopuolella olevan väestön osuuden ennustetaan kasvavan Luxemburgissa EU-maista eniten vuoteen 2060 mennessä. Luxemburg on edistynyt vain vähän varhaiseläkekysymyksessä. Parlamentille annettiin heinäkuussa 2015 lakiesitys, jolla muutetaan varhaiseläkejärjestelmiä, ja esitys on vieläkin parlamentin käsiteltävänä. Varhaiseläkkeelle siirtyminen on edelleen yleistä, ja kannustimet työskennellä pidempään ovat rajalliset. Väestöennusteiden tarkistaminen on lisännyt pitkäaikaishoidon menoihin liittyviä riskejä Luxemburgissa. Niiden osuus suhteessa BKT:hen on jo ennestään yksi jäsenvaltioiden suurimmista, ja osuuden odotetaan kasvavan 1,5 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä (yli kaksinkertaistuu nykyisestä tasosta). Parlamentissa keskustellaan pitkäaikaishoitovakuutuksen uudistushankkeesta.

               (8)

               Luxemburgin viranomaiset ovat hyväksyneet kattavan verouudistuksen, joka tuli voimaan tammikuussa 2017. Uudistuksessa otettiin käyttöön sekä yksityishenkilöitä että yrityksiä koskevia muutoksia lähinnä välittömän verotuksen alalla. Muutoksilla pyritään alentamaan asteittain yritysverokantaa (kilpailukyvyn lisäämiseksi) ja lisäämään henkilökohtaisen tuloveron progressiivisuutta (oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi). Samaan aikaan tiettyjen verotukien korottaminen uhkaa kaventaa veropohjaa. Verotulojen ennakoitavuuden parantamiseksi veropohjaa on mahdollista laajentaa entisestään. Tähän voitaisiin päästä erityisesti tarkastelemalla kiinteistöomaisuuden edelleen alhaista verotusta ja käyttämällä enemmän vaihtoehtoisia lähteitä. Voitaisiin esimerkiksi varmistaa ympäristöverotuksen ja talouden monipuolistamistavoitteiden suurempi johdonmukaisuus.

               (9)

               Luxemburgin viranomaiset ovat useiden vuosikymmenien ajan aktiivisesti pyrkineet monipuolistamaan taloutta ja myöntäneet riskit, jotka liittyvät voimakkaaseen riippuvuuteen rahoitussektorista. Pitkän aikavälin keskeisenä haasteena on edelleen vähentää talouden riippuvuutta rahoitussektorista. Tämän ongelman ratkaisemiseksi monipuolistamista koskeva analyysi on muutettava konkreettisiksi toimiksi, joilla on selvästi määritelty aikataulu. Koska työvoimakustannukset ovat maassa suuret, toiminnalla, joka tuottaa suuremman arvonlisäyksen, on potentiaalia vapauttaa vaihtoehtoisia kasvun lähteitä. Tämän vuoksi Luxemburgin talouden monipuolistamisen onnistuminen riippuu paljolti sektoreista, joihin työvoimakustannusten taso ei vaikuta yhtä paljon. Ne perustuvat pitkälti tutkimukseen ja innovointiin, jotka ovat yleensä teknologiapainotteisia ja osaamisvaltaisia. Investointien ja innovoinnin talouskehitystä rajoittavien esteiden vähentäminen tai poistaminen vapauttaisi innovointipotentiaalia ja edistäisi monipuolistamista. Julkisia investointeja tehdään euroalueen keskiarvoa enemmän, mutta yksityiset investoinnit ovat odotuksia vähäisempiä. Investointien korkean tason ylläpitäminen on keskeisen tärkeää kasvunäkymien kannalta.

               (10)

               Myös rahoitusalan ulkopuolisen palvelusektorin, jolla on jo saavutettu menestystä, laajentaminen edelleen voisi monipuolistaa taloutta. Sääntelystä johtuvat esteet ovat edelleen suuria yrityspalvelusektorilla, erityisesti kirjanpitäjien, arkkitehtien, insinöörien ja asianajajien tapauksessa. Kaikkien näiden ammattien osalta yritysten vaihtuvuusaste on alhaisempi kuin unionin keskiarvo ja koko talouden keskiarvo. Näitä ammatteja koskevat rajoitukset voivat siis olla haitallisia yritysten kilpailukyvylle Luxemburgissa. Tällaisia esteitä ovat muun muassa arkkitehdeille varattujen toimintojen laajuus, yksinkertaisten toimintojen, kuten palkkahallinnon toimintojen tai veroilmoitusten laatimisen, varaaminen korkeasti koulutetuille ammattilaisille, oikeudellisen neuvonnan varaaminen asianajajille sekä oikeudellista muotoa ja osakkeenomistusta koskevat vaatimukset ja asianajajille asetetut monialatoimintaa koskevat rajoitukset, jotka voivat olla suhteettomia perusperiaatteisiin, kuten ammattikunnan riippumattomuuteen, ja niihin liittyviin valvontajärjestelyihin nähden.

               (11)

               Kielteisten vaikutusten välttämiseksi tarvitaan kohdennettuja aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteitä ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joita suunnataan erityisesti ikääntyneille työntekijöille, joiden työllisyysaste on unionin alhaisimpia. On hyväksytty toimenpiteitä, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä ja työmarkkinoille kiinnittymistä. Lakia työrajoitteisten työntekijöiden uudelleenluokittelusta on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2016, ja se parantaa heidän mahdollisuuksiaan pysyä pidempään työmarkkinoilla. Luxemburg ei kuitenkaan ole vielä esittänyt kattavaa strategiaa, josta se olisi kuullut työmarkkinaosapuolia. Parlamentille huhtikuussa 2014 esitettyä lakiehdotusta, jonka tavoitteena on kannustaa yli 150 työntekijän yrityksiä pitämään ikääntyneet työntekijät töissä, ei ole vielä hyväksytty. Kohdennettujen aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden ja elinikäisen oppimisen ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet osaamisen täydentämiseen ikääntyneiden työntekijöiden tukemiseksi ovat edelleen tärkeitä tällaisen politiikan onnistumiseksi. Investoiminen osaamiseen on ensiarvoisen tärkeää, jos halutaan hyödyntää täysimääräisesti digitalisoinnin edut ja säilyttää kilpailukyky.

               (12)

               Kiinteistöpulan poistamiseksi on säädetty merkittävästä toimenpidepaketista, mutta sen todelliset vaikutukset eivät ole vielä nähtävissä. Kyvyttömyys saada rakennusmaata, joka on lähinnä yksityisten omistuksessa, näyttää olevan yksi tärkeimmistä esteistä asuntotarjonnan lisäämiselle. Rajallinen asuntotarjonta yhdessä kovan kysynnän kanssa on johtanut asuntojen hintojen tasaiseen nousuun. Tämä selittää osittain kotitalouksien kasvavan velkaantumisen, joka liittyy enimmäkseen asuntolainoihin. Vaikka liikenneinfrastruktuuriin on tehty huomattavia investointeja, liikenteen ruuhkautumisen ehkäiseminen on edelleen haaste. Näin on etenkin siitä syystä, että rajatyöntekijöiden tapauksessa naapurimaiden veropolitiikat ehkäisevät nykyaikaisia työkäytäntöjä kuten etätyötä. Sekä asumisen että liikenteen haasteet aiheuttavat todennäköisesti lisäpainetta pyrkimyksille monipuolistaa taloutta ja parantaa kilpailukykyä. Ne voivat myös toimia esteinä korkeasti koulutettujen työntekijöiden houkuttelemiselle työmarkkinoille.

               (13)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Luxemburgin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 vakausohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Luxemburgille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (14)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (5), että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

         SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               vahvistaa talouden monipuolistamista, muun muassa poistamalla esteet, jotka haittaavat investointeja ja innovointia; poistaa lainsäädännölliset rajoitukset yrityspalvelujen alalla;

               2.

               varmistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden, rajoittaa varhaiseläkkeelle siirtymistä ja nostaa ikääntyneiden henkilöiden työllisyysastetta.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

32002H0664

Komission suositus, annettu 19 päivänä elokuuta 2002, eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 3107)

Virallinen lehti nro L 225 , 22/08/2002 s. 0034 - 0035

Komission suositus,annettu 19 päivänä elokuuta 2002,eurometallirahojen kaltaisista mitaleista ja rahakkeista(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 3107)(2002/664/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Eurosta tuli rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden valuutta 1 päivänä tammikuuta 1999. Euroseteleitä ja -metallirahoja käytetään niiden 1 päivänä tammikuuta 2002 tapahtuneesta käyttöönotosta lähtien koko euroalueella.(2) Metallirahojen, mitaleiden ja rahakkeiden keräilykappaleista 13 päivänä tammikuuta 1999 annettua komission suositusta(1) sovelletaan vain siirtymäkaudella tammikuun 1 päivästä vuonna 1999 joulukuun 31 päivään vuonna 2001.(3) Eurometallirahoilla, jotka on laskettu liikkeeseen rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa tai sellaisissa yhteisön ulkopuolisissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta (jäljempänä "rahaliittoon osallistuvat kolmannet maat"), on laillisen maksuvälineen asema rahaliittoon osallistuvissa maissa ja rahaliittoon osallistuvissa kolmansissa maissa. Eurometallirahojen keräilykappaleilla, jotka on laskettu liikkeeseen rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa tai rahaliittoon osallistuvissa kolmansissa maissa, on laillisen maksuvälineen asema siinä valtiossa, joka on laskenut ne liikkeeseen.(4) Kansalaiset voivat luulla, että pyöreillä metalliesineillä, joissa on sana "euro" tai sana "eurosentti" tai eurokolikoiden yhteisellä tai kansallisella sivulla olevaa kuva-aihetta muistuttava kuva, on laillisen maksuvälineen asema ainakin siinä jäsenvaltiossa, joka on laskenut ne liikkeeseen, tai rahaliittoon osallistuvassa kolmannessa maassa.(5) On vältettävä aiheuttamasta sekaannusta kansalaisten keskuudessa eurometallirahojen laillisen maksuvälineen asemasta, ja eurolle on taattava kaikissa jäsenvaltioissa vähimmäissuoja sekaannusten välttämiseksi.(6) Sekaannusten vaaran vähentämiseksi on suotavaa kieltää Euroopan unionin alueella kaikki mitalit tai rahakkeet, joissa on sana "euro" tai "eurosentti", joissa on eurotunnus tai sitä muistuttava tunnus tai joissa on kuva, joka muistuttaa eurometallirahan yhteisellä tai kansallisella sivulla olevaa kuvaa.(7) Edellä mainitun kiellon toteuttamiseksi jäsenvaltioiden viralliset rahapajat ja yksityiset liikkeeseenlaskijat eivät saa laskea liikkeeseen tässä suosituksessa tarkoitetun kaltaisia mitaleita tai rahakkeita myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin. Jotta kuvatun kaltaisia kolmansissa maissa liikkeessä olevia mitaleja tai rahakkeita ei tulisi liikkeeseen myös yhteisön alueelle, kiellon on koskettava myös kyseisten mitalien ja rahakkeiden myyntiä, tuotantoa, varastointia, maahantuontia ja jakelua myyntiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin.(8) Useissa jäsenvaltioissa on voimassa tämän suosituksen suuntaista lainsäädäntöä mitaleista ja rahakkeista.(9) On toivottavaa, että yhteisön ulkopuoliset maat, mukaan lukien rahaliittoon osallistuvat kolmannet maat, tukevat Euroopan unionia sen pyrkiessä suojaamaan kansalaisiaan sekaannuksilta ja petoksilta ja että ne siksi välttävät tarkoitetun kaltaisten mitalien, rahakkeiden ja metallirahojen liikkeeseenlaskua,ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:1 artiklaMääritelmätTässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:a) "euro" on euron käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98(2) 2 artiklassa määritelty laillinen valuutta euroalueeseen osallistuvissa jäsenvaltioissa ja niissä osallistuvissa yhteisön ulkopuolisissa maissa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen euron käyttöönotosta(3) (jäljempänä "rahaliittoon osallistuvat kolmannet maat");b) "euron tunnus" on euroa esittävä tunnus ([fmxeuro]) sellaisena kuin se on kuvattuna euron tunnuksen käytöstä 23 päivänä heinäkuuta 1997 annetun komission tiedonannon KOM(97) 418 liitteessä;c) "mitaleilla ja rahakkeilla" tarkoitetaan metalliesineitä, jotka näyttävät metallirahoilta, mutta jotka eivät ole laillisia maksuvälineitä tai joita ei ole laskettu liikkeeseen kansallisen tai rahaliittoon osallistuvan kolmannen maan tai muun ulkomaisen säädöksen nojalla.2 artiklaSuositeltavat käytänteetSellaisten mitalien ja rahakkeiden myynti ja tuotanto, varastointi, maahantuonti ja jakelu myyntiin tai kaupallisiin tarkoituksiin, joiden koko on hyvin lähellä jonkin eurometallirahan kokoa, ei ole sallittu seuraavissa tapauksissa:a) niissä on sana "euro" tai "eurosentti";b) niissä on eurotunnus tai eurotunnusta muistuttava tunnus ja niissä ilmoitetaan nimellisarvo;c) niissä oleva kuva on samanlainen kuin eurometallirahojen yhteisellä tai kansallisella sivulla oleva kuva tai kuva, jonka painamisesta näihin metallirahoihin tulevaisuudessa on jo virallisesti päätetty.3 artiklaJäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimetJäsenvaltioille suositellaan, että ne toteuttavat mahdollisimman pian kaikki tarpeellisiksi katsotut toimenpiteet, kuten antavat kansallista lainsäädäntöä, varmistaakseen, että vähimmäistasona on suositeltavien käytänteiden toteuttaminen täysimääräisesti. Jäsenvaltioita kehotetaan ilmoittamaan komissiolle suosituksen noudattamiseksi toteutetut toimenpiteet. Komissio tarkastelee tarvetta yhteisön tasolla toteutettaviin jatkotoimenpiteisiin vuoden 2003 aikana jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden perusteella.4 artiklaOsoitusTämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille ja niille talouden toimijoille, jotka voivat harjoittaa mitalien tai rahakkeiden tuotantoa, jakelua, maahantuontia tai myyntiä.Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2002.Komission puolestaMichaele SchreyerKomission jäsen(1) EYVL L 20, 27.1.1999, s. 61.(2) EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.(3) Monacon ruhtinaskunta, San Marinon tasavalta ja Vatikaani.