               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjasta
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio ehdottaa neuvotteluja Mauritiuksen tasavallan kanssa tehtyyn kalastuskumppanuussopimukseen
                  1
                liittyvästä uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta, joka vastaa unionin laivaston tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  2
                ja 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  3
               , jotka koskivat yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ulkoisesta ulottuvuudesta annettua komission tiedonantoa
                  4
               , mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Nykyinen Mauritiuksen kanssa tehty kalastuskumppanuussopimus tuli voimaan 28. tammikuuta 2014 kuudeksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa ilman eri toimenpiteitä kolmella vuodella. Kalastuskumppanuussopimuksen nykyistä täytäntöönpanopöytäkirjaa
                     5
                  , joka on voimassa neljä vuotta, alettiin soveltaa 8. joulukuuta 2017, ja sen voimassaolo päättyy 7. joulukuuta 2021. Siinä vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet ja unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus. Siinä jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet neljän EU:n jäsenvaltion (Espanja, Ranska, Italia ja Portugali) aluksille.

                  EU:n Mauritiukselle suorittama vuotuinen taloudellinen korvaus on 220 000 euroa vesille pääsystä sekä 220 000 euron lisämäärä kalastuspolitiikan tukemiseen ja 135 000 euron lisämäärä meripolitiikan ja valtameritalouden täytäntöönpanoon.

                  Komissio ehdottaa neuvotteluja uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta, ottaen kaikilta osin huomioon YKP-asetuksen
                     6
                  .

               EU on kehittänyt Intian valtamerellä kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkoston esimerkiksi Seychellien ja Madagaskarin kanssa. Kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava EU:n laivaston kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppaneiden välillä, lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten ja kannustetaan hallintoa tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua, rahoitetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa sekä edistetään paikallisen kalastusteollisuuden kestävää kehitystä. Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset vahvistavat EU:n asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä, Mauritiuksen osalta Intian valtameren tonnikalakomissiossa (IOTC)
                  7
               .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta Mauritiuksen kanssa käytävät neuvottelut ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset. Ne ovat myös Mauritiuksen, Seychellien, Zimbabwen, Madagaskarin ja Komorien soveltaman väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen mukaiset. Kyseisen sopimuksen soveltamisalaa laajennetaan parhaillaan muihin kauppaan liittyviin kysymyksiin, kuten kauppaan ja kestävään kehitykseen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) sisältyvä 218 artikla, jossa määrätään sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä muiden maiden kanssa noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta (yksinomainen toimivalta).

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio teki vuonna 2021 nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin ja sen mahdollisen uusimisen ennakkoarvioinnin. Sen päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

                  Arvioinnin päätteeksi todettiin, että EU:n kalastussektorit ovat erittäin kiinnostuneita kalastamaan Mauritiuksen alueella ja että pöytäkirjan uusiminen on kummankin sopimuspuolen edun mukaista. Uusitun pöytäkirjan avulla voidaan myös tehostaa seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantaa kalastuksenhoitoa kyseisellä alueella.

                  EU:n kannalta on tärkeää säilyttää väline, joka mahdollistaa vahvan alakohtaisen yhteistyön strategisen toimijan kanssa osa-alueellisella tasolla ja yleisemmin vahvistaa suhteita Mauritiukseen. Tämä auttaa EU:ta myös rakentamaan liittoutumia IOTC:n puitteissa. EU:n laivastolle, myös EU:n syrjäisimmillä alueilla Intian valtamerellä, tämä tarkoittaa, että pääsy tärkeälle Mauritiuksen lainkäyttövaltaan kuuluvalle kalastusalueelle säilyy, jotta laivasto voi toteuttaa hyödyntämisstrategioita monivuotisen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Lisäksi Mauritiuksen merkitys Intian valtamereltä pyydetyn tonnikalan jalostuksen ja tonnikalatuotteiden EU:hun suuntautuvan viennin kannalta lisää suunnitellun uuden pöytäkirjan merkitystä sekä EU:n kalastusteollisuudelle että kumppanimaalle. Mauritiuksen viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa, osittain valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi ja alakohtaisen tuen tarjoamien monivuotisten rahoitusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnissaan komissio kuuli jäsenvaltioita, alan edustajia ja kansainvälisiä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä sekä kalastushallintoa ja kansalaisyhteiskuntaa Mauritiuksella. Myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa‑antavan toimikunnan puitteissa on toteutettu kuulemisia.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Neuvotteluohjeissa (ehdotetun päätöksen liitteenä) suositellaan, että pöytäkirjaan sisällytetään lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksiin kuuluu Mauritiukselle suoritettava taloudellinen korvaus. Maksusitoumus- ja maksumäärärahat olisi sisällytettävä vuosittain kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan (08 05 01), ja niiden olisi oltava monivuotisen rahoituskehyksen 2022–2027 rahoitussuunnitelman mukaisia. Maksusitoumusten ja maksujen vuosittaiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                  8
               .

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

               ·neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Mauritiuksen kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uuden täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä;

               ·komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

               ·komissio käy neuvottelut erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

               ·neuvosto hyväksyy liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Mauritiuksen tasavallan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen
                  9
                uudesta täytäntöönpanopöytäkirjasta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta uusi täytäntöönpanopöytäkirja Mauritiuksen tasavallan hallituksen kanssa tehtyyn kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston ulkoisen kalastuspolitiikan työryhmää kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 79, 18.3.2014, s. 3.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (4)

                        COM/2011/0424 final.

                     (5)

                        EUVL L 279, 28.10.2017, s. 3.

                     (6)

                        IV osan II osasto.

                     (7)

                        IOTC on hallitustenvälinen organisaatio, joka vastaa tonnikalan ja sen lähilajien hoidosta Intian valtamerellä.
                  https://iotc.org/

                     (8)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

                     (9)

                        EUVL L 79, 18.3.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositusneuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjasta
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liittyvän täytäntöönpanopöytäkirjan tekeminen yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Täytäntöönpanopöytäkirjassa olisi määriteltävä EU:n alusten kalastustoimintaa Mauritiuksen vesillä sekä EU:n ja Mauritiuksen välistä kalastusalan yhteistyötä koskevat yleiset puitteet.

               –Jotta voitaisiin edistää kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Mauritiuksen molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraavaan:

               ·Varmistetaan EU:n aluksille pääsy Mauritiuksen kalastusalueelle sekä tarvittavat luvat kyseisellä alueella harjoitettavaa kalastusta varten ja näin muun muassa kehitetään EU:n toimijoiden käytettävissä olevaa kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa Intian valtamerellä.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ekologinen kestävyys ja edistämään kansainvälistä valtamerten hallinnointia. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetin ja kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat.

               ·Pyritään saamaan EU:n laivaston käyttöön kohtuullinen ja sen etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja, ja soveltamaan samoja teknisiä edellytyksiä kaikkiin ulkomaisiin laivastoihin.

               ·Varmistetaan, että oikeus kalavarojen käyttöön perustuu EU:n laivaston aiempaan ja odotettavissa olevaan tulevaan toimintaan alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot ja EU:n syrjäisimpien alueiden edut.

               ·Käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa Mauritiuksen kehitystavoitteiden mukaisesti, erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta sekä edistää taloudellista toimintaa.

               ·Sisällytetään mukaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               ·Varmistetaan, että pöytäkirja edistää kestävää kasvua ja säällistä työtä kalastusalalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               ·Sisällytetään mukaan lauseke laivastojen välisestä syrjimättömyydestä ja avoimuudesta.

               –Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·EU:n aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain;

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset;

               ·alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisestä sopimuksesta, joka koskee henkilötietojen vaihtoa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               Globalisoituneessa maailmassa vakava rikollisuus ja terrorismi perustuvat yhä useammin rajat ylittävään toimintaan, jossa hyödynnetään monenlaisia keinoja. Siksi lainvalvontaviranomaisilla olisi oltava käytössään kaikki mahdolliset välineet tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten kumppanien kanssa kansalaisten turvallisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä myös Europolin olisi voitava vaihtaa henkilötietoja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten kanssa, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen sen tehtävien suorittamista varten 11. toukokuuta 2016 annetussa asetuksessa (EU) 2016/794
                  1
                vahvistettujen vaatimusten puitteissa.

               Asetuksen soveltamisen alkamisen jälkeen Europol voi vaihtaa tietoja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa sellaisen kansainvälisen sopimuksen pohjalta, jossa annetaan yksityisyydensuojaa, perusoikeuksia ja yksilön vapauksia koskevat riittävät takeet. Komissio on unionin puolesta vastuussa tällaisten kansainvälisten sopimusten neuvottelemisesta. Europol voi myös, siltä osin kuin se on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi, luoda ja pitää yllä yhteistyösuhteita ulkopuolisten kumppanien kanssa sopimalla työskentelytavoista ja hallinnollisista järjestelyistä, jotka eivät itsessään voi muodostaa oikeusperustaa henkilötietojen vaihdolle.

               Komissio määritti 11. raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia
                  2
                kahdeksan ensisijaista maata
                  3
                Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella. Määrittelyn kriteereitä olivat terrorismin uhka, muuttoliikkeeseen liittyvät haasteet sekä Europolin operatiiviset tarpeet aloittaa neuvottelut. Kun otetaan huomioon Euroopan turvallisuusagendassa
                  4
               , neuvoston päätelmissä
                  5
                ja globaalistrategiassa
                  6
                hahmoteltu poliittinen strategia, lainvalvontaviranomaisten operatiiviset tarpeet eri puolilla EU:ta ja tällä alalla tehtävästä tiiviimmästä yhteistyöstä saatava mahdollinen hyöty, joka todettiin myös maaliskuussa 2019 tapahtunutta Christchurchin iskua seuranneiden jatkotoimien yhteydessä, komissio katsoo, että Uusi-Seelanti olisi lisättävä ensisijaisten maiden joukkoon ja neuvottelut olisi aloitettava jo lähiaikoina. Uusi-Seelanti pyysi virallisesti aloitetta 23. elokuuta 2019.

               Europol ja Uuden-Seelannin poliisi ovat sopineet työjärjestelystä huhtikuussa 2019. Se tarjoaa kehyksen jäsennellylle strategisen tason yhteistyölle, muun muassa turvallisen kanavan suoralle suojatulle viestinnälle. Lisäksi Uusi-Seelanti on lähettänyt yhteyshenkilön Europoliin. Se ei kuitenkaan tarjoa oikeusperustaa henkilötietojen vaihdolle. Nykyisellään Uuden-Seelannin lainvalvontaviranomaisten ja Europolin väliselle henkilötietojen säännölliselle ja jäsennellylle vaihdolle ei ole olemassa oikeusperustaa. Oikeusperusta on erittäin tärkeä tuloksellisen operatiivisen yhteistyön kannalta.

               Henkilötietojen suojaa koskevat Uuden-Seelannin lailliset normit sisältyvät pääasiassa 17. toukokuuta 1993 annettuun yksityisyydensuojalakiin (Privacy Act), sellaisena kuin se on muutettuna 7. syyskuuta 2010 annetulla yksityisyydensuojalain muutoksella (Privacy Amendment Act)
                  7
               . Tätä varten laissa vahvistetaan kaksitoista itsemääräämisoikeutta henkilötietojen käsittelyssä koskevaa periaatetta, joilla säännellään henkilötietojen käsittelyä. Yksityisyydensuojalakia sovelletaan yksityisiin ja julkisiin elimiin, myös lainvalvontaviranomaisiin. Yksityisyydensuojasuojalailla perustetaan myös yksityisyydensuojavaltuutetun eli Uuden-Seelannin riippumattoman tietosuojaviranomaisen virka.

               Poliittinen tausta

               Christchurchin iskun jälkeen komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker osallistui Ranskan presidentin Emmanuel Macronin ja Uuden-Seelannin pääministerin Jacinda Ardernin isännöimään, 15. toukokuuta 2019 pidettyyn ”Christchurch Call” -tilaisuuteen Pariisissa ja korosti, että on tärkeää puuttua terroristisen verkkosisällön ongelmaan siten, että samalla taataan perusoikeuksien suojelu. Tilaisuuteen osallistuneiden hallitusten ja teknologiayritysten sekä Euroopan komission edustajat ilmaisivat tukensa ”Christchurch Call to Action” -aloitteen yhteydessä annetuille sitoumuksille poistaa terroristinen tai ääriajatteluun perustuva väkivaltainen verkkosisältö (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               EU ja Uusi-Seelanti ovat samanmielisiä kumppaneita, joilla on samankaltaisia näkemyksiä monista maailmanlaajuisista kysymyksistä ja yhtäläisiä tapoja tarkastella niitä. EU:n ja Uuden-Seelannin suhteita ja yhteistyötä koskeva kumppanuussopimus allekirjoitettiin 5. lokakuuta 2016. Se luo pohjan vahvemmalle ja vakaammalle suhteelle, sillä siihen sisältyy useita artikloja, joilla sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä muun muassa terrorismin torjunnassa, lainvalvonnan alalla ja järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption ehkäisemisessä. Yhteistyöstä on sovittu myös huumausaineiden, kyberrikollisuuden, rahanpesun, terrorismin rahoituksen, muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden alalla.

               EU ja Uusi-Seelanti ovat kumppaneita myös maailmanlaajuisella terrorisminvastaisella foorumilla, jonka 29 maata ja Euroopan unioni ovat muodostaneet. Sen laaja-alaisena tehtävänä on vähentää yleismaailmallisesti ihmisten alttiutta terrorismille ehkäisemällä ja torjumalla terroritekoja ja asettamalla niihin syyllistyneet syytteeseen sekä torjumalla terrorismiin yllyttämistä ja värväystä. EU ja Uusi-Seelanti tekevät tiivistä yhteistyötä ulko- ja turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä ja käyvät säännöllistä poliittista ja turvallisuuskysymyksiä koskevaa vuoropuhelua. Tähän vuoropuheluun sisältyy säännöllisin väliajoin pidettäviä ministerien ja ylempien virkamiesten tason kuulemisia. Uusi-Seelanti pääsi kumppanuutta koskevan vuoden 2012 puitesopimuksen perusteella osallistumaan joihinkin EU:n kriisinhallintaoperaatioihin, esimerkiksi EU NAVFOR ATALANTA operaatioon (merirosvous Afrikan sarvessa).

               Operatiiviset tarpeet

               Mahdollisuuksia lisätä yhteistyötä Uuden-Seelannin kanssa voidaan tutkia kaikilla Europolin toimivaltaan kuuluvilla rikollisuuden aloilla. Seuraavaan luetteloon, joka ei ole tyhjentävä, on koottu merkittävimmät Europolin operatiiviset tarpeet, joihin Uusi-Seelanti voisi osaltaan vastata:

               ·Terrorismi: Terrorismi on vakava uhka sekä Uudelle-Seelannille että Euroopan unionille, sillä molemmat ovat olleet terroristi-iskujen kohteena. Uhkakuvan tarkentamisen ja uusien suuntauksien tunnistamisen lisäksi tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä, johon kuuluu myös henkilötietojen vaihto, jotta voidaan paremmin paljastaa ja ehkäistä terrorismirikoksia, muun muassa terrorismitarkoituksessa matkustamista, terrorismin rahoitusta ja internetin käyttöä terroristisiin tarkoituksiin, ja nostaa niiden perusteella syytteitä.

               Europolin Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen (ECTC) vankkana toiminnallisena tavoitteena on mahdollistaa operatiivisten/henkilötietojen vaihtaminen Uuden-Seelannin kanssa ja päinvastoin, kuten Christchurchin iskua seuranneet toimet osoittavat. Christchurchin iskun jälkeen Europolin internetsisältöä koskevia ilmoituksia tekevä EU:n yksikkö (EU IRU) keskitti työnsä terroristisen sisällön ja sen internetissä käytettävien levittämismallien havaitsemiseen. Iskua seurannut internetin väärinkäytön nopeus ja laajuus sekä asiaan liittyneiden verkkopalvelujen tarjoajien suuri määrä olivat ennennäkemättömiä ja osoittivat, että nykyisiin prosesseihin liittyy rajoituksia, jotka vaikeuttavat reagoimista samankaltaisiin uhkiin. Uuden-Seelannin kanssa tehtävä operationaalinen sopimus vahvistaisi Europolin asemaa ”Christchurch Call” -aloitteen yhteydessä hahmoteltujen operatiivisten toimien johtamisessa eli terroristisen tai ääriajatteluun perustuvan väkivaltaisen verkkosisällön poistamisessa. Sopimuksen kautta Europol saisi myös oikeudellisen kehyksen, jonka avulla se voi kehittää pitkälle menevää yhteistyötä Uuden-Seelannin kanssa terrorismiin liittyvissä kysymyksissä.

               ·Kyberrikollisuus: EU:n lainvalvontavirastoille Uusi-Seelanti on keskeinen kumppani tutkimuksissa, jotka koskevat lasten seksuaalisia hyväksikäyttötapauksia.

                  Uuden-Seelannin poliisi osallistuu Virtual Global Taskforce -verkostoon ja on sen aktiivinen kumppani. Virtual Global Taskforce on Europolin Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksen keskeinen kumppanuusverkosto verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumisessa. Uudella-Seelannilla on huomattavaa asiantuntemusta verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen riiston tutkinnassa. Se on myös kiinnostunut jakamaan tietämystään asiaa koskeviin kokouksiin osallistuvien kanssa. Tätä arvostavat suuresti niiden EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joiden vastuulla on tutkia tällaisia monimutkaisia rikoksia ja vastata lukuisiin oikeudellisiin ja teknisiin haasteisiin. Operationaalisesta näkökulmasta tarkasteltuna Uusi-Seelanti voi tuoda merkittävää lisäarvoa Europolille kyberrikollisuuden alalla, etenkin verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön osalta. Uuden-Seelannin poliisi ja sisäministeriön alainen lasten digitaalisen hyväksikäytön osasto ovat hyvin aktiivisia ja kokeneita tällä alalla, ja niillä on ollut tärkeä rooli merkittävissä operaatioissa.

                  Uusi-Seelanti on edelleen ainoa Five Eyes
                  8
                -tiedusteluliittoon kuuluvista maista, joiden kanssa Europolilla ei ole oikeusperustaa henkilötietojen vaihdolle. Tämä rajoittaa molempien osapuolten kykyä vaihtaa arvokkaita operatiivisia tietoja ja tehdä järjestelmällisesti keskinäistä yhteistyötä. Se luo myös tilanteen, jossa on muodostettava kahdenvälisiä yhteyksiä suoraan jäsenvaltioiden kanssa tai kolmansien osapuolten, kuten Interpolin kautta. Tällaiset suhteet heikentävät jäsenvaltioiden tehokkuutta tämän rikostyypin käsittelyssä ja vievät niiltä mahdollisuuden antaa panoksensa Europolille ja hyötyä sen tarjoamasta lisäarvosta, etenkin terroristisen verkkosisällön ja verkossa tapahtuvan lasten hyväksikäytön alalla.

               ·Laittomat moottoripyörärikollisjengit: Uuden-Seelannin poliisi ja Europol ovat erittäin kiinnostuneita tekemään yhteistyötä laittomien moottoripyörärikollisjengien torjumiseksi. Laittomat moottoripyörärikollisjengit ovat kasvava huolenaihe Uudessa-Seelannissa, ja Uuden-Seelannin poliisi on äskettäin perustanut jengejä käsittelevän tiedusteluyksikön, jonka tärkeimpiä kohteita ovat laittomat moottoripyörärikollisjengit. Europolin Analysis Project Monitor -hanke keskittyy erityisesti Eurooppaan suuntautuvaan matkustamiseen ja Uuden-Seelannin laittomien moottoripyörärikollisjengien jäsenten rikosrekistereihin sekä yhteyksiin, joita näillä on väitteiden mukaan Itä-Aasian järjestäytyneeseen rikollisuuteen.

               ·Huumausaineet: Europol on aiemmin selvittänyt EU:n ja Uuden-Seelannin väliseen amfetamiinin laittomaan kauppaan liittyvää merkittävää tapausta. On mahdollista, että yhteistyötä tällä alalla jatketaan.

               2.SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) annetussa asetuksessa (EU) 2016/794 vahvistetaan Europolin toimintaa säätelevä oikeudellinen kehys, johon kuuluvat erityisesti viraston tavoitteet, tehtävät, toimivaltuudet, tietosuojatakeet ja yhteistyöjärjestelyt ulkoisten kumppanien kanssa. Tämä suositus on yhdenmukainen Europol-asetuksen säännösten kanssa
                  9
               .

               Suosituksen tarkoituksena on saada neuvoston lupa siihen, että komissio voi neuvotella tulevan sopimuksen EU:n puolesta. Oikeusperusta, jonka nojalla neuvosto voi antaa luvan neuvottelujen aloittamiseen, on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan nojalla komissio nimitetään unionin neuvottelijaksi neuvottelemaan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus henkilötietojen vaihdosta Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisestä sopimuksesta, joka koskee henkilötietojen vaihtoa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1.Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794
                  10
                annettiin 11 päivänä toukokuuta 2016, ja sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2017.

               2.Asetuksen (EU) 2016/794 säännöksissä ja etenkin niissä, jotka koskevat henkilötietojen siirtoa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin, säädetään, että Europol voi siirtää henkilötietoja kolmannen maan viranomaiselle sellaisen kansainvälisen sopimuksen perusteella, joka on tehty unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä SEUT-sopimuksen 218 artiklan nojalla ja jossa annetaan riittävät yksityisyydensuojaa, perusoikeuksia ja yksilön vapauksia koskevat takeet.

               3.Olisi aloitettava neuvottelut sellaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä, joka koskee henkilötietojen vaihtoa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä, jäljempänä ’sopimus’.

               4.Kuten myös asetuksen (EU) 2016/794 johdanto-osan 35 kappaleessa on selitetty, komission olisi voitava kuulla Euroopan tietosuojavaltuutettua myös sopimusta koskevien neuvottelujen aikana ja joka tapauksessa ennen sopimuksen tekemistä.

               5.Sopimuksessa olisi kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti perusoikeuskirjan 7 artiklassa tunnustettua oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta, perusoikeuskirjan 8 artiklassa tunnustettua oikeutta henkilötietojen suojaan ja perusoikeuskirjan 47 artiklassa tunnustettua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen. Sopimusta olisi sovellettava näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.

               6.Sopimus ei saisi vaikuttaa henkilötietojen siirtämiseen tai muun muotoiseen kansallisen turvallisuuden takaamisesta vastaavien viranomaisten väliseen yhteistyöhön eikä rajoittaa sitä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa neuvotella unionin puolesta Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus henkilötietojen vaihdosta Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin viranomaisten välillä.

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään asiaankuuluvaa [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä 30.10.2019

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, Tunisia ja Turkki.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Neuvoston asiakirja 10384/17, 19. kesäkuuta 2017.

                     (6)

                        Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Yksityisyydensuojalakia uudistetaan parhaillaan maaliskuussa 2018 esitetyn lakialoitteen seurauksena.

                     (8)

                     Australian

                  ,

                     Kanadan

                  ,

                     Uuden-Seelannin

                  ,

                     Yhdistyneen kuningaskunnan

                   ja

                     Yhdysvaltojen

                   muodostama

                     tiedusteluliitto

                  .

                     (9)

                        Erityisesti asetuksen (EU) 2016/794 3, 23 ja 25 artikla ja VI luku.

                     (10)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisestä sopimuksesta, joka koskee henkilötietojen vaihtoa Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnasta vastaavien Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä

               LIITE

               Komission olisi pyrittävä saavuttamaan neuvotteluissa jäljempänä esitetyt tavoitteet.

               1)Sopimuksen tavoitteena olisi oltava muodostaa oikeusperusta henkilötietojen siirtämiselle Europolin ja Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta voidaan tukea ja lujittaa Uuden-Seelannin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa sekä niiden keskinäistä yhteistyötä vakavan kansainvälisen rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemisessä ja torjunnassa ja varmistaa samalla asianmukaiset yksityisyydensuojaa, henkilötietoja, perusoikeuksia ja yksilön vapauksia koskevat suojatoimet.

               2)Jotta käyttötarkoituksen rajoittaminen voidaan taata, sopimukseen perustuvan yhteistyön ja tietojenvaihdon olisi katettava ainoastaan asetuksen 2016/794 3 artiklassa tarkoitetut Europolin toimivallan piiriin kuuluvat rikokset ja liitännäisrikokset, jäljempänä yhdessä ’rikokset’. Yhteistyön avulla olisi pyrittävä estämään ja torjumaan terrorismia, kitkemään järjestäytynyttä rikollisuutta ja torjumaan kyberrikollisuutta. Sopimuksessa olisi määriteltävä sen soveltamisala. Lisäksi olisi määriteltävä, missä tarkoituksessa Europol voi siirtää henkilötietoja Uuden-Seelannin toimivaltaisille viranomaisille.

               3)Sopimuksessa olisi esitettävä selkeästi ja täsmällisesti Europolin ja Uuden-Seelannin toimivaltaisten viranomaisten välisessä henkilötietojen vaihdossa tarvittavat suoja- ja valvontatoimet, jotka liittyvät henkilötietojen suojaan, perusoikeuksiin ja yksilöiden oikeuksiin, kansalaisuudesta ja asuinpaikasta riippumatta. Jäljempänä esitettyjen suojatoimien lisäksi toimiin on sisällyttävä vaatimus siitä, että henkilötietojen siirtämiseen sovelletaan salassapitovelvollisuutta ja että henkilötietoja ei käytetä kuolemanrangaistuksen tai minkään julman ja epäinhimillisen kohtelun pyytämiseen, määräämiseen tai täytäntöönpanemiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisesti vaadittavia täydentäviä suojatoimia.

               Erityisesti on otettava huomioon seuraavat seikat:

               a)Sopimuksessa olisi määriteltävä keskeiset käsitteet. Sopimuksessa olisi erityisesti määriteltävä henkilötiedot direktiivin (EU) 2016/680 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               b)Sopimuksessa olisi noudatettava käsittelytarkoituksen periaatetta ja varmistettava näin, että tietoja ei käsitellä muihin tarkoituksiin kuin siirtämiseen. Tämän vuoksi tarkoitukset, joita varten osapuolet käsittelevät henkilötietoja sopimuksen nojalla, olisi esitettävä selkeästi ja täsmällisesti, eivätkä ne saisi olla laajemmat kuin on tarpeen yksittäistapauksissa terrorismin ja sopimuksessa tarkoitettujen rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa varten.

               c)Henkilötietoja, joita Europol siirtää sopimuksen mukaisesti, olisi käsiteltävä asian- ja lainmukaisesti ja ainoastaan niitä tarkoituksia varten, joiden vuoksi ne on siirretty. Sopimuksessa olisi määrättävä, että siirtäessään tietoja Europolilla on velvollisuus ilmoittaa tietoihin pääsyä tai niiden käyttöä koskevista mahdollisista rajoituksista, mukaan lukien tietojen siirto, poistaminen, tuhoaminen tai jatkokäsittely. Sopimuksella olisi velvoitettava Uuden-Seelannin toimivaltaiset viranomaiset noudattamaan näitä rajoituksia ja määrittämään, kuinka niiden noudattamista valvotaan käytännössä. Henkilötietojen olisi oltava asianmukaisia ja olennaisia ja rajoitettuja siihen, mikä on välttämätöntä suhteessa tähän tarkoitukseen. Tietojen olisi oltava täsmällisiä ja ajantasaisia. Tietoja olisi säilytettävä ainoastaan niin kauan kuin se on tarpeen niitä tarkoituksia varten, joita varten ne on siirretty. Sopimukseen olisi sisällytettävä liitteen muodossa tyhjentävä luettelo Uuden-Seelannin toimivaltaisista viranomaisista, joille Europol voi siirtää henkilötietoja, ja lyhyt kuvaus niiden toimivallasta.

               d)Rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai muuta vakaumusta taikka ammattiliittoon kuulumista ilmentävien henkilötietojen sekä geneettisten tietojen tai henkilön terveyteen tai seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvien tietojen siirtäminen Europolin toimesta olisi kiellettävä, paitsi jos se on ehdottoman tarpeellista ja oikeasuhteista yksittäistapauksissa sopimuksessa tarkoitettujen rikosten ehkäisyä tai torjuntaa varten ja asianmukaisia suojatoimia sovelletaan. Sopimuksessa olisi myös määrättävä erityisistä suojatoimista, joita sovelletaan rikosten uhrien, todistajien tai muiden henkilöiden, jotka voivat antaa tietoja rikoksista, sekä alaikäisten henkilöiden henkilötietojen siirtämiseen.

               e)Sopimuksessa olisi määrättävä henkilötietojen käsittelyyn liittyvistä yksilöiden täytäntöönpanokelpoisista oikeuksista vahvistamalla säännöt, jotka koskevat yksilön tiedonsaantioikeutta sekä oikeutta oikaista ja poistaa tiedot, mukaan lukien erityiset perusteet, joiden nojalla voidaan sallia näiden oikeuksien välttämättömät ja oikeasuhteiset rajoitukset. Sopimuksessa olisi myös varmistettava, että jokaisella, jonka henkilötietoja käsitellään sopimuksen nojalla, on täytäntöönpanokelpoinen oikeus tehokkaisiin hallinnollisiin ja oikeudellisiin muutoksenhakukeinoihin, joilla taataan tehokkaat oikeussuojakeinot.

               f)Sopimuksessa olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat henkilötietojen säilyttämistä ja säilyttämistarpeen uudelleentarkastelua, tietojen oikaisemista ja poistamista sekä lokitietoja ja dokumentaatiota koskevaa kirjanpitoa ja yksilöille annettavia tietoja. Siinä olisi myös määrättävä henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn sovellettavista suojatoimista.

               g)Sopimuksessa olisi määritettävä kriteerit, joiden perusteella olisi arvioitava tietolähteen luotettavuutta ja tietojen paikkansapitävyyttä.

               h)Sopimukseen olisi sisällytettävä velvollisuus varmistaa, että henkilötiedot ovat turvassa, tarvittavien teknisten ja organisatoristen toimenpiteiden avulla ja antamalla pääsy henkilötietoihin ainoastaan valtuutetuille henkilöille. Sopimukseen olisi sisällytettävä myös velvollisuus ilmoittaa sopimuksen nojalla siirrettyihin tietoihin vaikuttavista henkilötietojen tietoturvaloukkauksista.

               i)Tietojen siirtämisen edelleen Uuden-Seelannin toimivaltaisilta viranomaisilta Uuden-Seelannin muille viranomaisille, mukaan lukien tietojen käyttö oikeudenkäynneissä, pitäisi olla sallittua ainoastaan Europolin toteuttaman siirron alkuperäisiin tarkoituksiin ja edellyttäen, että asianmukaisia edellytyksiä ja suojatoimia noudatetaan, mihin kuuluu myös Europolin myöntämä ennakkolupa.

               j)Edellä i) alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä olisi sovellettava myös siinä tapauksessa, että tietoja siirretään edelleen Uuden-Seelannin toimivaltaisilta viranomaisilta kolmansien maiden viranomaisille. Tällöin olisi sovellettava lisävaatimusta, jonka mukaan tällainen tietojen siirtäminen edelleen on sallittua vain sellaisiin kolmansiin maihin, joihin Europol voi siirtää henkilötietoja asetuksen (EU) 2016/794 25 artiklan 1 kohdan nojalla.

               k)Sopimuksessa olisi varmistettava, että käytössä on valvontajärjestelmä, jossa henkilötietoja tai vaihdettuja tietoja käyttäviä Uuden-Seelannin viranomaisia valvoo yksi tai useampi tietosuojasta vastaava riippumaton viranomainen, jolla on tehokkaat tutkinta- ja toimintavaltuudet ja oikeus panna vireille oikeudenkäynti. Näillä riippumattomilla viranomaisilla olisi oltava erityisesti valtuudet käsitellä yksilöiden valituksia, jotka koskevat heidän henkilötietojensa käyttöä. Henkilötietoja käyttävien viranomaisten olisi oltava tilivelvollisia sopimuksessa vahvistettujen, henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisen suhteen.

               4)Sopimuksessa olisi määrättävä sen tulkintaa ja soveltamista koskevasta tuloksellisesta riitojenratkaisumekanismista, jotta voidaan varmistaa, että osapuolet noudattavat yhteisesti sovittuja sääntöjä.

               5)Sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä, jotka koskevat sopimuksen täytäntöönpanon seurantaa ja säännöllistä arviointia.

               6)Sopimuksessa olisi oltava määräys, joka koskee sen voimaantuloa ja voimassaoloa, sekä määräys, jonka nojalla osapuoli voi irtisanoa sopimuksen tai keskeyttää sen soveltamisen. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa kolmas maa ei enää varmista tehokkaasti tämän sopimuksen nojalla vaadittua perusoikeuksien ja -vapauksien suojelun tasoa. Lisäksi sopimuksessa olisi yksilöitävä, voidaanko sen soveltamisalaan kuuluvien ja ennen sopimuksen keskeyttämistä tai irtisanomista siirrettyjen henkilötietojen käsittelyä jatkaa. Jos henkilötietojen käsittelyn jatkaminen sallitaan, niitä olisi käsiteltävä joka tapauksessa sopimuksen määräysten mukaisesti sopimuksen keskeyttämis- tai irtisanomishetkellä.

               7)Sopimukseen voidaan tarvittaessa sisällyttää lauseke, joka koskee sen alueellista soveltamista.

               8)Sopimuksen olisi oltava yhtä todistusvoimainen bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja siinä olisi oltava tätä koskeva kielilauseke.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjasta
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Komissio ehdottaa, että neuvotellaan uudesta pöytäkirjasta, joka vastaa jäsenvaltioiden laivaston nykyisiä mahdollisuuksia ja tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 sekä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Euroopan unioni ja Cookinsaarten hallitus ovat tehneet kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen
                     1
                  , joka tuli voimaan 14. lokakuuta 2016
                     2
                  . Kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo päättyy 13. lokakuuta 2020. Pöytäkirjassa vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet sekä unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus.

                  Pöytäkirjassa määrätään kalavaroihin pääsyyn liittyvästä, EU:n talousarviosta rahoitettavasta taloudellisesta korvauksesta, joka on 385 000 euroa vuodessa ensimmäisenä ja toisena vuonna ja 350 000 euroa vuodessa kolmantena ja neljäntenä vuonna ja joka vastaa 7 000 tonnin vuotuista viitesaalismäärää. Lisäksi EU:n alusten omistajat ovat velvollisia suorittamaan lupamaksuja, jotka perustuvat myönnetylle kiintiölle pöytäkirjassa vahvistettuihin hintoihin. Tämän lisäksi EU:n talousarviosta osoitetaan vuosittain 350 000 euroa Cookinsaarten alakohtaisen kalastuspolitiikan tukemiseen pöytäkirjan nelivuotisen keston ajaksi.

                  Cookinsaarten kanssa tehdyssä kalastuskumppanuussopimuksessa jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet kahden EU:n jäsenvaltion (Espanja ja Ranska) aluksille. Cookinsaarten kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on nykyisin ainoa voimassa oleva aktiivinen kalastussopimus Tyynenmeren alueella
                     3
                  .

                  Kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi kalastuskumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppaneiden välillä sekä lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten. Kalastuskumppanuussopimuksilla edistetään hallinnointia tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja myöntämällä rahoitusta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaan; lisäksi niillä tuetaan paikallisen kalastusalan kestävää kehitystä sekä kalastustoimintaan liittyvää ihmisarvoista työtä. Kalastuskumppanuussopimukset vahvistavat EU:n asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä, Cookinsaarten osalta erityisesti Länsi- ja Keski-Tyynenmeren laajasti vaeltavien kalakantojen suojelukomissiossa (WCPFC)
                     4
                  . Kalastuskumppanuussopimusten mukaisesti myönnetyt kalastusmahdollisuudet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja parantavat osaltaan kansainvälisten toimenpiteiden noudattamista.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta pöytäkirjasta Cookinsaarten kanssa käytävät neuvottelut ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperustan muodostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artikla (3 ja 4 kohta), joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuosina 2019–2020 EU:n ja Cookinsaarten kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa
                     5
                  .

                  Arvioinnissa todettiin, että EU:n kalastusala (tonnikalanpyynti) on erittäin kiinnostunut toimimaan Cookinsaarten kalastusalueella ja että pöytäkirjan uusiminen vaikuttaa selvästi parhaalta vaihtoehdolta. Uusimatta jättäminen veisi EU:lta välineen, jolla voitaisiin vastata eri sidosryhmien tarpeisiin sekä EU:n omiin tarpeisiin, jotka liittyvät valtamerten maailmanlaajuisen hallinnan vahvistamiseen Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä osana WCPFC:n monenvälistä kehystä.

                  Cookinsaarten osalta EU:n toimet tuottavat lisäarvoa, koska niillä varmistetaan monivuotiset talousarviotulot, virallinen foorumi alakohtaiselle vuoropuhelulle ja suoralle vuorovaikutukselle osana keskinäistä yhteistyötä, sekä puitteet EU:n toimien yhteistä seurantaa ja valvontaa varten. Kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella edistetään vastuullisia kalastuskäytäntöjä, ja sen nojalla voidaan myöntää rahoitustukea erityisestä budjettikohdasta (alakohtainen tuki) kansallisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoon Cookinsaarilla.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Cookinsaarten kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa on toteutettu kuulemisia.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen sisällytetään lauseke ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden loukkaamisesta aiheutuvista seurauksista.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksiin kuuluu Cookinsaarille maksettava taloudellinen korvaus. Se on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen, erityisesti kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan
                     6
                   osoitettujen määrärahojen osalta. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus ehdotuksille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2020 toisella tai kolmannella neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  – neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Cookinsaarten kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä,

                  – komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa,

                  – komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti,

                  – neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimukseen uuden pöytäkirjan tekemiseksi.

               (2)Jos tämä on tarpeen kalastustoiminnan pitkäaikaisen keskeytymisen välttämiseksi, olisi myös annettava lupa neuvotella Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan
                  7
                voimassaolon rajoitetusta jatkamisesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta uusi pöytäkirja Cookinsaarten hallituksen kanssa tehtyyn kestävää kalastusta koskevaan sopimukseen.

               Valtuutetaan komissio myös neuvottelemaan Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolon rajoitetusta jatkamisesta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston ulkoisen kalastuspolitiikan työryhmää kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 131, 20.5.2016, s. 3.

                     (2)

                        EUVL L 131, 20.5.2017, s. 10.

                     (3)

                        EU:n sekä Mikronesian liittovaltion, Salomonsaarten ja Kiribatin kanssa tehdyt kalastuskumppanuussopimukset ovat tällä hetkellä lepääviä, koska niillä ei ole voimassa olevaa täytäntöönpanopöytäkirjaa.

                     (4)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  , WCPFC on kansainvälisen oikeuden nojalla perustettu elin, jonka tehtävänä on laajasti vaeltavien lajien säilyttäminen ja hoito alueella.

                     (5)

                        [viite]

                     (6)

                        Ks. luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

                     (7)

                        Pöytäkirja Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta (EUVL L 131, 20.5.2016, s. 10).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel XXX
            COM(2020) 227 final
            LIITE
            asiakirjaan
            SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjasta
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               LIITE

               Ohjeet Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan neuvottelemiseksi

               Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan tekeminen yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  1
                sekä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta
                  2
                19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  3
                mukaisesti.

               Jotta uudella pöytäkirjalla varmistettaisiin kestävän ja vastuullisen kalastuksen edistäminen, komissiolle annettavat neuvotteluohjeet perustuvat seuraaviin seikkoihin:

               ·varmistetaan unionin laivastoon kuuluville aluksille pääsy Cookinsaarten kalastusalueelle ja tarvittavat luvat kalastustoiminnan harjoittamiseksi mainitulla alueella;

               ·otetaan kalastustoiminnan ympäristökestävyyden varmistamiseksi ja parantamiseksi asianmukaisesti huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot ja alueellisten kalastusjärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta kalastustoiminta kohdistuu yksinomaan käytettävissä oleviin ylijäämäisiin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyse on yhteisistä kalakannoista;

               ·pyritään saamaan unionin laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja;

               ·varmistetaan, että kalavaroihin pääsy vastaa unionin laivaston aikaisempaa ja odotettavissa olevaa toimintaa alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot;

               ·jatketaan alakohtaisen politiikan tehostamiseen tähtäävää vuoropuhelua vastuullisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon edistämiseksi, ottaen huomioon asianomaisen maan määrittelemät kehitystavoitteet, erityisesti kalastustoiminnan hallinnoinnin, valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisten lausuntojen osalta; samalla otetaan huomioon paikallisten kalastusyhteisöjen toimeentulo ja edut;

               ·sisällytetään mukaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa;

               ·varmistetaan, että pöytäkirja edistää kasvua ja ihmisarvoista työtä merialalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               –unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               –taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               –alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.

               Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi, uuteen pöytäkirjaan olisi sisällytettävä lauseke, jonka mukaan uutta pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti nykyisen pöytäkirjan voimassaolon päättymistä seuraavasta päivästä.

               Jos neuvottelut Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liitettävästä uudesta pöytäkirjasta kestävät odotettua pidempään
                  4
                ja jotta kalastustoiminta ei tällöin keskeytyisi pitkäksi aikaa, komissiolla olisi oltava mahdollisuus sopia Cookinsaarten hallituksen kanssa nykyisen pöytäkirjan
                  5
                voimassaolon jatkamisesta rajoitetuksi (jos mahdollista enintään yhden vuoden) ajaksi, samalla kun se pyrkii pääsemään sopuun uudesta pöytäkirjasta edellä mainittujen tavoitteiden mukaisesti.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Viite: COM(2011) 417 final, 13.7.2011.

                     (3)

                        Viite: ST 7087 2012 REV 1 COR 1, 20.3.2012.

                     (4)

                        Ottaen erityisesti huomioon nykyiseen maailmanlaajuiseen terveystilanteeseen liittyvät, covid-19-pandemiasta johtuvat seuraukset.

                     (5)

                        Pöytäkirja Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta (EUVL L 131, 20.5.2016, s. 10).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.3.2021
            COM(2021) 138 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut investointien helpottamista koskevasta Euroopan unionin ja Angolan tasavallan välisestä sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Neuvosto antoi 19. joulukuuta 2019 päätöksen
                  1
               , jolla muutettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia, siinä määrin kuin ne kuuluvat unionin toimivaltaan, koskevia neuvotteluohjeita, jäljempänä ’vuoden 2019 neuvotteluohjeet’. Näillä uusilla neuvotteluohjeilla päivitettiin neuvoston 12. kesäkuuta 2002 antamia laajaa valtuutusta ja neuvotteluohjeita (9930/02).

               Muutettujen neuvotteluohjeiden 6.2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa todetaan seuraavaa: ”Investoinnit. Kestävää kehitystä koskevan tavoitteen mukaisen köyhyyden vähentämiseen ja lopulta poistamiseen tähtäävän tavoitteen mukaisesti (ja Cotonoun sopimuksen 1, 29 ja 75–78 artikla ja liite II ja sen jatkosopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaiset määräykset huomioon ottaen) osapuolet sopivat vahvistavansa kehyksen, jolla helpotetaan, tehostetaan ja edistetään osapuolten yhteisen edun mukaisia kestäviä investointeja, ottaen huomioon investointien helpottamista koskevat monenväliset aloitteet. Tämä kehys perustuu syrjimättömyyden, avoimuuden, läpinäkyvyyden ja vakauden periaatteille. Osapuolet edistävät houkuttelevien ja vakaiden investointiympäristöjen kehittämistä tukemalla vakaiden ja läpinäkyvien sääntöjen laatimista sijoittajia varten ja pyrkivät parantamaan mahdollisuuksia käyttää finanssipalveluja ja saada rahoitusta.”

               Angola ei ole vielä EU:n ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) talouskumppanuussopimusvaltioiden ryhmän
                  2
                välisen talouskumppanuussopimuksen osapuoli, eikä kyseiseen sopimukseen sisälly investointien helpottamista koskevia määräyksiä.

               Euroopan komission johtava varapuheenjohtaja Valdis Dombrovskis ja Angolan kauppa- ja teollisuusministeri Victor Fernandes vahvistivat 8. syyskuuta 2020 antamassaan yhteisessä lausumassa
                  3
                aikomuksensa käynnistää alustavat keskustelut talouskumppanuussopimuksen lisäksi EU:n ja Angolan investointisopimuksesta, joka koskee investointien helpottamista.

               Nykyisten, vuonna 2019 päivitettyjen neuvotteluohjeiden nojalla neuvosto antaa komissiolle luvan neuvotella AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa talouskumppanuussopimuksista, jotka kattavat monia eri aiheita, mukaan luettuina investointien helpottamista koskevat määräykset.
                  4
                Näin ollen ja ottaen huomioon Angolan halukkuus neuvotella EU:n kanssa asiaa koskevasta sopimuksesta komissio suosittelee neuvottelujen aloittamista Angolan kanssa investointien helpottamista koskevasta sopimuksesta. Sen varmistamiseksi, että Angolan kanssa käytävät neuvottelut olisivat johdonmukaiset ja yhtenäiset muiden AKT-valtioiden kanssa investointien helpottamista koskevista sopimuksista käytävien neuvottelujen kanssa, niiden pohjana olisi käytettävä vuoden 2019 neuvotteluohjeissa olevia investointien helpottamista koskevia säännöksiä (6.2 kohdan ensimmäinen alakohta).

               Tämän sopimuksen yleisenä tavoitteena olisi parantaa investointi-ilmapiiriä ja helpottaa investointien käynnistämistä ja ylläpitämistä osapuolten välillä suoraa ulkomaista investointia koskevien nykyaikaisten ja yksinkertaistettujen sääntöjen, toimenpiteiden ja menettelyjen pohjalta. Tällä tavalla sopimus edistäisi kestävää kehitystä, talouskasvua ja työpaikkojen luomista ja vahvistaisi EU:n ja Angolan kahdenvälisiä investointisuhteita. Se tarjoaisi myös vakaan pohjan edistää Angolan talouden monipuolistamista ja sen yhdentymistä maailmantalouteen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Edellä esitetyt tavoitteet ovat yhdenmukaiset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) kanssa, jonka mukaan EU:n tulisi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä.
                  5

               Tavoitteet ovat myös täysin linjassa Cotonoun sopimuksen ja sen jatkosopimuksen tavoitteiden sekä niissä edistettyjen yleisten periaatteiden kanssa.

               Se on linjassa myös kokonaisvaltaisen EU–Afrikka-strategian
                  6
                kanssa, jossa ehdotetaan, että EU kehittää kunnianhimoisempia järjestelyjä Afrikkaan tehtävien investointien edistämiseksi, houkuttelemiseksi ja tukemiseksi.

               Ehdotuksella täydennettäisiin myös kehitykseen tehtävien investointien edistämisestä Maailman kauppajärjestössä parhaillaan käytäviä neuvotteluja.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tavoitteet ovat yhdenmukaisia muiden EU:n politiikkojen, erityisesti EU:n kehityspolitiikan, tavoitteiden kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Säädöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohta ja 4 kohta. Kun komissio suosittelee kansainvälisestä sopimuksesta neuvottelemista, se ei ilmoita aineellista oikeusperustaa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Suunniteltujen neuvottelujen aihe koskee olennaisesti yhteistä kauppapolitiikkaa. SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

                  Komission suositus on linjassa suhteellisuusperiaatteen kanssa, sillä kansainvälisen sopimuksen tekeminen on pääasiallinen väline vastavuoroisten oikeuksien ja velvollisuuksien vahvistamiseksi kansainvälisen oikeuden subjektin, kuten jonkin ulkomaan, kanssa.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Komissio toteutti vuonna 2020 kesäkuun ja marraskuun välillä julkisen kuulemisen
                     7
                  , jossa pyydettiin Euroopan parlamentilta, jäsenvaltioilta, sidosryhmiltä ja kansalaisyhteiskunnalta kommentteja Euroopan unionin kauppapolitiikan uudelleentarkastelua varten. Kommentteja haluttiin muun muassa tavoista, joilla voitaisiin lujittaa EU:n kauppa- ja investointisuhteita naapurimaiden ja Afrikan kanssa.

                  Komissio kuulee sidosryhmiä säännöllisesti mm. kauppasopimuksia käsittelevässä asiantuntijaryhmässä
                     8
                   ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluverkostossa
                     9
                  .

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Tämä ehdotus perustuu ulkopuoliseen asiantuntemukseen, jota kerättiin Euroopan komission tilaaman ja Maailmanpankin toteuttaman hankkeen yhteydessä. Raporteissa todettiin erityisesti, että investoijien
                     10
                   ilmoituksen mukaan niiden investointipäätöksiin kehitysmaissa vaikuttavat ratkaisevasti avoimuuden ja ennakoitavuuden puute julkisten virastojen kanssa asioitaessa, lakien ja asetusten äkilliset muutokset ja viiveet valtiollisten lupien ja hyväksyntöjen saannissa. Ehdotus kattaisi nämä osa-alueet.

               •Vaikutustenarviointi

                  Investointien helpottaminen, josta on määrä neuvotella AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa, sisältyi jo vuoden 2019 neuvotteluohjeista annettuun neuvoston päätökseen. Nyt käsillä oleva päätös on menettelyvaatimus, jolla ei itsessään ole lisävaikutusta vuoden 2019 neuvotteluohjeista annettuun neuvoston päätökseen verrattuna.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Tässä aloitteessa noudatetaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Aloitteella ei ole vaikutusta talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Menettelyihin liittyvät näkökohdat

               Komissio neuvottelee EU:n puolesta. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetaan, että Euroopan unionin neuvosto nimeää komitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan kaikista menettelyn vaiheista SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               Komissio julkaisee tämän suosituksen välittömästi sen hyväksymisen jälkeen.

               Komissio suosittelee, että lupa julkistetaan välittömästi sen jälkeen, kun neuvosto on sen hyväksynyt.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut investointien helpottamista koskevasta Euroopan unionin ja Angolan tasavallan välisestä sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut Angolan kanssa investointien helpottamista koskevan sopimuksen tekemiseksi.

               (2)Neuvoston päätöksellä (EU) 2020/13
                  11
                muutettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia, siinä määrin kuin ne kuuluvat unionin toimivaltaan, koskevia neuvotteluohjeita.

               (3)Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja yhtenäisyys investointien helpottamista koskevista sopimuksista muiden AKT-valtioiden kanssa käytäviin neuvotteluihin nähden, neuvottelut Angolan kanssa olisi käytävä päätöksessä 2020/13 esitettyjen investointien helpottamista koskevien neuvotteluohjeiden pohjalta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa neuvotella unionin puolesta investointien helpottamista koskeva sopimus Angolan kanssa.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet esitetään päätöksen (EU) 2020/13 lisäyksessä olevan 6.2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/13, annettu 19 päivänä joulukuuta 2019, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia, siinä määrin kuin ne kuuluvat unionin toimivaltaan, koskevien neuvotteluohjeiden muuttamisesta (EUVL L 6, 10.1.2020, s. 101).

                     (2)

                        Angolan liittymistä EU:n ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden (joihin tällä hetkellä kuuluvat Botswana, Swazimaa, Lesotho, Mosambik, Namibia ja Etelä-Afrikka) väliseen nykyiseen talouskumppanuussopimukseen koskeva prosessi on käynnissä.

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Tällaisia neuvotteluja käydään parhaillaan viiden itäisen ja eteläisen Afrikan (ESA) valtion kanssa nykyisen talouskumppanuussopimuksen ”syventämisen” yhteydessä.

                     (5)

                        SEU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

                     (6)

                        2020 yhteinen tiedonanto: Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Ks. Maailmanpankki, Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf

                     (11)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/13, annettu 19 päivänä joulukuuta 2019, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia, siinä määrin kuin ne kuuluvat unionin toimivaltaan, koskevien neuvotteluohjeiden muuttamisesta (EUVL L 6, 10.1.2020, s. 101).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.3.2021
            COM(2021) 136 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta neuvottelemaan unionin puolesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevaan yleissopimukseen (Bernin yleissopimus) tehtävistä muutoksista

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on suojella Euroopan luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja niiden elinympäristöä, varsinkin niitä, joiden suojelu vaatii usean valtion yhteistyötä. Kyseessä on hallitustenvälinen sopimus, joka on tehty Euroopan neuvoston johdolla. Yleissopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 1982.

                  Euroopan unioni on ollut yleissopimuksen sopimuspuoli 1. syyskuuta 1982 lähtien
                     1
                  . Tällä hetkellä yleissopimuksella on 51 sopimuspuolta, mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot.

               Euroopan neuvoston Bernin yleissopimukseen osoittamat tavanomaiset määrärahat ovat vähentyneet asteittain vuosien mittaan siinä määrin, ettei Bernin yleissopimuksen toimintaa voida taata ilman sopimuspuolten merkittäviä vapaaehtoisia rahoitusosuuksia, mutta nekin ovat laskussa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää luoda luotettava rahoituslähde yleissopimusta varten.

               Pysyvä komitea antoi 39. kokouksessaan 6. joulukuuta 2019 päätöslauselman nro 9 (2019), joka koskee Bernin yleissopimuksen rahoittamista ja uuden, sopimuspuolten pakollisten rahoitusosuuksien järjestelmän käyttöönottoa. Päätöslauselman mukaisesti on perustettu istuntojenvälinen asiantuntijatyöryhmä, jonka tehtävänä on avustaa sihteeristöä laadittaessa ehdotuksia, jotka koskevat Bernin yleissopimusten artiklojen muuttamista rahoituslausekkeiden käyttöön ottamiseksi ja laajennetun osittaisen sopimuksen tekemistä. Näitä ehdotuksia on tarkoitus käsitellä pysyvän komitean 40. kokouksessa.

               Pysyvän komitean 39. kokouksessaan perustaman istuntojenvälisen asiantuntijatyöryhmän tulosten perusteella pysyvä komitea keskusteli 40. kokouksessaan kahdesta täydentävästä ehdotuksesta rahoituskysymyksen ratkaisemiseksi. Kyseisessä kokouksessa hyväksyttiin päätös, jolla tuetaan laajennetun osittaisen sopimuksen tekemistä. Tarkasteltuaan ehdotusta muuttaa Bernin yleissopimusta siten, että siihen sisällytetään rahoituslausekkeet, unioni ja sen jäsenvaltiot antoivat lausuman, jonka mukaan unionin on jatkettava sisäisiä keskusteluja ennen päätöksen tekemistä
                  2
               . Tämän jälkeen pysyvä komitea sopi ilman vastalauseita, että se lykkää päätöstä yleissopimuksen mahdollisesta muuttamisesta 41. kokoukseen.

                  Kuten pysyvän komitean 40. kokouksessa ehdotettiin, yleissopimuksen muutoksella otettaisiin käyttöön pakollisten rahoitusosuuksien järjestelmä. Alkuperäisessä tekstissä ei kuitenkaan tehty eroa perusbudjetin ja ohjelmabudjetin välillä, eikä siinä määritetty rahoitusosuuksien suuruutta. Muutosta koskevasta tarkistetusta ehdotuksesta neuvotellaan istuntojenvälisessä asiantuntijatyöryhmässä vuoden 2021 aikana. Päätös on tarkoitus tehdä pysyvän komitean 41. kokouksessa. Unionin olisi osallistuttava aktiivisesti näihin neuvotteluihin.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Pakollisten rahoitusosuuksien järjestelmän käyttöönotto tätä yleissopimusta varten olisi johdonmukaista muilla aloilla noudatetun politiikan kanssa. Unioni on osapuolena lukuisissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa, ja sillä on niihin liittyen pakollisia rahoitusosuuksia, jotka perustuvat sopimusten vaatimuksiin ja/tai sopimusten määräysten perusteella hyväksyttyihin rahoitussääntöihin. Näiden sopimusten yhteydessä tehdään yleensä ero perusbudjetin ja ohjelmabudjetin välillä, ja pakolliset rahoitusosuudet koskevat ainoastaan perusbudjettia. Yleissopimukseen ehdotetussa muutoksessa ei kuitenkaan selvennetä, että perustettava järjestelmä noudattaisi tätä mallia. Siinä ei myöskään täsmennetä sovellettavien maksujen suuruutta. Muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa unionin rahoitusosuus asetetaan yleensä enintään 2,5 prosenttiin kaikista rahoitusosuuksista.

                  Sen vuoksi unionin on syytä varmistaa, että sopimuspuolilla ei ole velvollisuutta maksaa rahoitusosuuksia ohjelmabudjettiin ja että unionin rahoitusosuudeksi ei määritetä enempää kuin 2,5 prosenttia budjetista.

                  Tämä suositus on täysin yhdenmukainen neuvoston päätöksen 2020/1830 kanssa ja perustuu siihen. Kyseisessä päätöksessä vahvistettiin unionin kanta yleissopimuksen pysyvän komitean 40. kokousta varten
                     3
                  .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen ympäristöä ja kansainvälisiä suhteita koskevien unionin tavoitteiden kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 218 artiklan 3 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut ja jossa nimetään unionin neuvottelija. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita.

                  Koska neuvottelut koskevat säädöstä, jolla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita, tässä yhteydessä ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa.

                  Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

                  Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ympäristö kuuluu unionin jaettuun toimivaltaan SEUT-sopimuksen 192 artiklan nojalla. Kyseessä olevan ympäristösopimuksen rahoitukseen liittyy unionin ja jäsenvaltioiden kesken jaettua toimivaltaa, joka koskee yleissopimuksen sopimuspuolien rahoitusosuuksia. Sen vuoksi unionin osallistuminen on tältä osin tarpeen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Neuvoston päätös on tarpeen, jotta unioni voi osallistua näihin neuvotteluihin. Neuvotteluja tarvitaan ennustettavissa olevan rahoitusperustan luomiseksi yleissopimukselle, jonka sopimuspuoli unioni on.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatavan valinta perustuu SEUT-sopimuksen 2018 artiklan 3 ja 4 kohtaan.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Unioni maksaa tällä hetkellä Bernin yleissopimukseen 24 700 euroa vuodessa ohjeellisten ja määrältään valinnaisten rahoitusosuuksien perusteella. Olisi erittäin epätodennäköistä, että pakollinen rahoitusosuus, joka olisi 2,5 prosenttia perusbudjetista, ylittäisi tämän määrän, joten ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvotteluohjeet olisi julkistettava välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei sovelleta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta neuvottelemaan unionin puolesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevaan yleissopimukseen (Bernin yleissopimus) tehtävistä muutoksista

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               ehdotetaan Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan Bernin yleissopimuksen
                  4
                muuttamista rahoituslausekkeiden lisäämiseksi siihen.

               on tarpeen varmistaa, että tällainen muutos on yhteensopiva unionin lainsäädännön ja edun kanssa, ja erityisesti, ettei unionia velvoiteta maksamaan yli 2,5 prosenttia kaikista maksuosuuksista.

               komissio olisi valtuutettava neuvottelemaan Euroopan unionin puolesta yleissopimukseen tehtävistä muutoksista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1)Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevaan Bernin yleissopimukseen tehtävistä muutoksista, joilla luodaan uusi osapuolten pakollisten rahoitusosuuksien järjestelmä, yleissopimuksen pysyvän komitean kokouksissa sekä asiaan liittyvissä istuntojenvälisen asiantuntijatyöryhmän kokouksissa.

               2)Komissio käy neuvottelut unionin puolesta [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen ja tämän päätöksen liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3)Siltä osin kuin 1 kohdassa tarkoitettujen muutosten kohteena on unionin ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvia asioita, komission ja jäsenvaltioiden olisi toimittava neuvottelujen aikana läheisessä yhteistyössä varmistaakseen unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisen edustuksen yhtenäisyyden.

               (4)Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tarvittaessa ongelmista, joita voi esiintyä neuvottelujen aikana.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 82/72/ETY, tehty 3 päivänä joulukuuta 1981, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (2)

                        Katso myös neuvoston päätös (EU) 2020/1830, annettu 27 päivänä marraskuuta 2020, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (Bernin yleissopimus) pysyvän komitean 40. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta (EUVL L 409, 4.12.2020, s. 34).

                     (3)

                        Ks. edellinen alaviite.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 82/72/ETY, tehty 3 päivänä joulukuuta 1981, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.3.2021
            COM(2021) 136 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            komission valtuuttamisesta neuvottelemaan unionin puolesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevaan yleissopimukseen (Bernin yleissopimus) tehtävistä muutoksista

               LIITE

               Neuvotteluohjeet Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (Bernin yleissopimus) muuttamista koskevia neuvotteluja varten

               (1)Komissio pyrkii varmistamaan, että sopimus, joka johtaa Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen (Bernin yleissopimus) ja sen soveltamisen mahdolliseen tarkistamiseen, on johdonmukainen asiaa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön ja politiikkojen ja erityisesti luontoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan unionin lainsäädännön
                  1
                sekä muista asiaankuuluvista monenvälisistä ympäristösopimuksista johtuvien unionin sitoumusten kanssa.

               (2)Niiden ehdotusten osalta, joilla muutettaisiin Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehtyä yleissopimusta (Bernin yleissopimus) siten, että otetaan käyttöön pakollinen rahoitusosuus, komission olisi osallistuttava neuvotteluihin siitä, miten voidaan parhaiten käsitellä kysymystä vakaan ja ennakoitavissa olevan taloudellisen perustan luomisesta yleissopimukselle, ja pyrittävä varmistamaan unionin kannan mukaisesti, että

               (a)muutoksella ei aseteta pakollista rahoitusosuutta ohjelmabudjettia varten

               (b)muutos ei johda siihen, että unionin rahoitusosuus on yli 2,5 prosenttia kaikista rahoitusosuuksista

               (c)muutos ei vaikuta yleissopimuksesta johtuviin sopimuspuolten velvoitteisiin.

               (3)Komissio käy neuvottelut asiaa koskevan voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön tai niiden unionin kantojen mukaisesti, joista on sovittu nimenomaisesti näitä neuvotteluja varten tämän neuvoston päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa jäsenvaltioiden edustajien erityiskomiteassa tai neuvostossa.

               (4)Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja neuvottelujen aikana mahdollisesti esiintyvistä ongelmista.

                     (1)

                        Erityisesti luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY ja haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta 22 päivänä lokakuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1143/2014