title: Komission suositus (EU) 2021/1970, annettu 10 päivänä marraskuuta 2021, yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnön data-avaruudesta

text:
               12.11.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 401/5

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2021/1970,
      annettu 10 päivänä marraskuuta 2021,
      yhteisestä eurooppalaisesta kulttuuriperinnön data-avaruudesta
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Digitaaliteknologiat ovat muuttaneet ihmisten elämää nopeasti ja tarjoavat uusia mahdollisuuksia yhteiskunnalle, myös kulttuuriperintölaitoksille. Digitaaliteknologiat tarjoavat kulttuuriperintölaitoksille entistä tehokkaampia välineitä, joilla laitokset voivat digitoida kulttuuriperintövaroja ja tavoittaa laajempia yleisöjä. Tämän avulla yleisöllä on enemmän mahdollisuuksia saavuttaa, löytää ja tutkia kulttuurivaroja ja nauttia niistä sekä käyttää niitä uudelleen innovatiivisiin ja luoviin palveluihin ja tuotteisiin eri aloilla, kuten muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla sekä matkailussa.

                  (2)

                  Kuten tiedonannossa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (1) korostetaan, digitaaliteknologia on entistä välttämättömämpi väline työnteossa, opetuksessa, sosiaalisessa kanssakäymisessä, viihteessä sekä erilaisten palvelujen ja tuotteiden saatavuudessa terveyspalveluista kulttuuriin.

                  (3)

                  Covid-19-pandemia on korostanut kulttuuriperintöalan vahvuuksia ja haavoittuvuuksia sekä tarvetta vauhdittaa sen digitaalista siirtymää tarjolla olevien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Monet kulttuurilaitokset ovat kärsineet huomattavia taloudellisia menetyksiä tai joutuneet lopettamaan toimintansa. Pandemian aiheuttamista taloudellisista haasteista huolimatta monet kulttuurilaitokset ovat kuitenkin onnistuneet pitämään yleisönsä tai jopa laajentamaan sitä lisäämällä digitaalisia palvelujaan (esimerkiksi kanssakäyminen yleisön kanssa, kokoelmien jakaminen ja digitaalisten välineiden tarjoaminen) ja osoittamalla jälleen kerran suuren arvonsa yhteiskunnalle ja Euroopan taloudelle.

                  (4)

                  Kulttuuriperintö ei ole vain keskeinen tekijä yhteisiin arvoihin perustuvan eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa vaan myös Euroopan talouden kannalta tärkeä tekijä, joka edistää innovointia, luovuutta ja talouskasvua. Esimerkiksi kulttuurimatkailu muodostaa jopa 40 prosenttia kaikesta matkailusta Euroopassa (2), ja kulttuuriperintö on olennainen osa kulttuurimatkailua. Kulttuuriperintövarojen edistynyt digitointi ja tällaisen sisällön uudelleenkäyttö voivat luoda uusia työpaikkoja paitsi kulttuuriperintöalalla myös muilla kulttuuri- ja luovilla aloilla, kuten videopeli- ja elokuvateollisuudessa. Kulttuuriala ja luovat toimialat tuottavat 3,95 prosenttia EU:n tason lisäarvosta (477 miljardia euroa) ja työllistävät 8,02 miljoonaa ihmistä, ja niillä toimii 1,2 miljoonaa yritystä, joista 99,9 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. (3)

                  (5)

                  Kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä annetun komission suosituksen (2011/711/EU) arvioinnissa (4) todettiin, että monet kulttuuriperintöalan kymmenen vuotta sitten kohtaamista haasteista, kuten kiireellinen tarve suojella ja säilyttää eurooppalaista kulttuuriperintöä ja erityisesti uhanalaista kulttuuriperintöä, ovat edelleen ajankohtaisia. Arvioinnissa kuitenkin myös todettiin, että kulttuuriperintö on viime vuosina muuttunut merkittävästi. Alalla on uusia tarpeita mutta ennen kaikkea uusia mahdollisuuksia, joilla kulttuuriperinnön osuutta Euroopan taloudessa voidaan lisätä entisestään. Tämän takia on tarpeen varmistaa toimintapolitiikka, jolla vastataan näihin kulttuuriperintöalan, kulttuuri- ja luovien alojen sekä yleisesti yhteiskunnan uusiin tarpeisiin ja odotuksiin.

                  (6)

                  Tässä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset kehykset kulttuuriperintöalan elpymisen ja siirtymisen tehostamiseksi sekä kulttuuriperintölaitosten tukemiseksi, jotta ne voisivat tulevaisuudessa olla entistä vahvempia ja sietokykyisempiä. Tämä johtaa laadukkaampaan digitointiin, uudelleenkäyttöön ja digitaaliseen säilyttämiseen kaikkialla EU:ssa, ja sillä on heijastusvaikutuksia muihin Euroopan talouden keskeisiin aloihin, kuten matkailuun, tutkimukseen ja muihin kulttuuri- ja luoviin aloihin.

                  (7)

                  Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja kulttuuriperintöön, ja ne käsittelevät eri tavoin kulttuuriperintölaitosten erityispiirteitä ja -tarpeita. Kattava kulttuuriperintöalan digitaalistrategia, jossa määritetään selkeä, konkreettinen visio ja tarkoituksenmukaisimmat keinot vision toteuttamiseksi, varmistaisi tehokkaamman toimintapolitiikan ja vahvistaisi alaa. Jäsenvaltioiden olisi otettava kaikki asianomaiset sidosryhmät mukaan strategian valmisteluun, jotta voidaan varmistaa tehokas digitaalinen siirtymä, luottamuksen luominen ja vahva yhteistyö.

                  (8)

                  Kehittyneiden digitaaliteknologioiden, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, koneoppimisen, pilvipalvelujen, tietotekniikan, virtuaalitodellisuuden ja täydennetyn todellisuuden, kehittäminen on tuonut ennennäkemättömiä mahdollisuuksia digitointiin, sähköiseen saatavuuteen ja digitaaliseen säilyttämiseen. Kehittyneet digitaaliteknologiat johtavat entistä tehokkaampiin prosesseihin (esimerkiksi metadatan automaattinen tuottaminen, tietämyksen koostaminen, tietokonekääntäminen ja tekstintunnistus optisilla merkintunnistusjärjestelmillä) ja laadukkaampaan sisältöön. Ne mahdollistavat innovatiiviset taiteellisen luomisen muodot sekä tarjoavat uusia tapoja käyttää kulttuuriaineistoa digitaalisesti ja nauttia siitä yhteiskuratoinnin, yhteissuunnittelun ja joukkoistamisen avulla, mikä lisää yleisön osallistumista. Tekoälyä, lohkoketjua ja muita kehittyneitä teknologioita voidaan hyödyntää myös laittomasti kaupattujen kulttuuriesineiden automaattisessa tunnistamisessa. Tällaisten kehittyneiden teknologioiden käyttöönotolla on merkittävä vaikutus Euroopan elpymiseen ja kasvuun covid-19-pandemian jälkeen, ja jäsenvaltioiden olisi tuettava käyttöönottoa toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä.

                  (9)

                  Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi lisäksi hyödynnettävä kehittyneiden digitaaliteknologioiden tarjoamia ennennäkemättömiä mahdollisuuksia vauhdittaa ilmastotoimia ja tukea siirtymistä vihreämpään ja kestävämpään EU:n talouteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) mukaisesti. 3D-muotoon digitoidut kulttuuriperintövarat voivat esimerkiksi olla ilmastoon liittyviä vaikutuksia, sopeutumista ja sietokykyä koskevan merkittävän tietämyksen lähde (3D-teknologia mahdollistaa esimerkiksi perintövarojen ainetta rikkomattoman analysoinnin, vahinkojen visualisoinnin ja tiedot muun muassa ennallistamista ja suojelua varten). Samoin digitaaliset kaksoset ja maanhavainnointiteknologiat voivat olla ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen sietokyvyn lisäämisessä ja kulttuuriperintöön kuuluvien monumenttien, rakennusten ja kohteiden ennaltaehkäisevän suojelun tukemisessa. Tässä yhteydessä digitoinnilla myös tuetaan asiantuntijoita ympäristörikollisuuden torjunnassa tietyissä kohteissa.

                  (10)

                  On tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat toimiaan kulttuuriperintövarojen digitoimiseksi (6) ja digitaaliseksi säilyttämiseksi. Digitointia ja säilyttämistä koskevien erityistavoitteiden asettaminen tarpeiden arvioinnin sekä selkeiden, objektiivisten kriteerien perusteella johtaisi konkreettisiin, mitattavissa oleviin tuloksiin. Tämä olisi erityisen tärkeää vaarassa olevan kulttuuriperinnön kannalta. Tällaisissa tapauksissa 3D-digitointi, jossa yksityiskohdat ovat korkeimmalla mahdollisella tasolla, voi olla jopa välttämätöntä esimerkiksi suojelu- ja ennallistamistarkoituksiin. Vaikka heikkenemisen tai tuhoutumisen vaara olisikin pieni, digitointi olisi kuitenkin asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon digitoitujen kulttuuriperintövarojen suuret uudelleenkäyttöön perustuvat mahdollisuudet, kuten innovatiiviset kokemukset ja kestävä matkailu, talouden yleisen elpymisen ja sietokyvyn tukemiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi tehostettava toimiaan vähän digitoiduilla alueilla, kuten rakennuksissa, monumenteissa ja kohteissa sekä aineettomassa kulttuuriperinnössä.

                  (11)

                  Säilyttämisen ja ennallistamisen lisäksi 3D-teknologioilla voidaan lisätä kulttuuriperintölaitosten mahdollisuuksia tavoittaa laajempia yleisöjä immersiivisemmillä kokemuksilla, joihin kuuluu virtuaalinen pääsy paikkoihin, joihin ei tavallisesti pääse (esimerkiksi vedenalaiset alueet) tai jotka ovat tilapäisesti kiinni, tai tavoittaa näkövammaisia tarjoamalla esimerkiksi esteettömiä kosketuskokemuksia. Sen vuoksi keskittyminen erityisesti vaarassa olevan kulttuuriperinnön sekä eniten vierailtujen kulttuuri- ja perintömonumenttien, -rakennusten ja -kohteiden 3D-digitointiin lisäisi kulttuuriperinnön arvoa ja mahdollisuuksia. Tämä vastaisi myös kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annettua julistusta (7), jossa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan ja tavoittelevansa edistymistä yhdessä kulttuuriperintöön kuuluvien esineiden, monumenttien ja kohteiden 3D-digitointia koskevan yleiseurooppalaisen aloitteen pilarin puitteissa.

                  (12)

                  Digitointi ei kuitenkaan oletusarvoisesti edellytä digitaalista säilyttämistä. Jotta voidaan varmistaa digitoitujen varojen saatavuus pitkällä aikavälillä, jäsenvaltioiden on suunniteltava ja toteutettava perintövarojensa digitaalinen säilyttäminen huolellisesti ottaen huomioon kaikki taloudelliset, organisatoriset ja tekniset haasteet pitkällä aikavälillä. Digitaalista säilyttämistä koskeviin tavoitteisiin voivat sisältyä paitsi kulttuuriperintövarat, joiden digitointia pidetään ensisijaisen tärkeänä (esimerkiksi vaarassa olevat perintövarat, eniten vieraillut monumentit ja kohteet tai vähän digitoidut alueet), myös aiemmin digitoidut perintövarat.

                  (13)

                  Nykyinen rahoituskehys tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömiä mahdollisuuksia käyttää erilaisia rahoitusvirtoja digitoinnin ja säilyttämisen merkittäväksi tehostamiseksi ja kapasiteetin merkittäväksi lisäämiseksi kulttuuriperintöalalla. Jäsenvaltioiden olisi lisättävä alan toimijoiden tietoisuutta rahoitusmahdollisuuksista, joita Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma (8), koheesiopolitiikan rahastot (9), REACT-EU-väline (10), teknisen tuen väline (11) ja elpymis- ja palautumistukiväline (12) tarjoavat alan elvyttämiseen ja digitaaliseen siirtymään tarvittavien investointien tukemiseksi, kulttuurin saatavuuden lisäämiseksi ja paikallisten yhteisöjen hyödyttämiseksi.

                  (14)

                  Euroopan kulttuuriperinnön digitointiin tarvitaan huomattavia taloudellisia resursseja. Kulttuuriperintölaitokset tekevät yhteistyötä yksityisten toimijoiden kanssa, jotta voidaan jakaa rahoitustoimet ja samalla nopeuttaa kulttuuriperinnön yleistä saatavuutta. Monet näistä yhteistyöjärjestelyistä kuitenkin antavat yksityisille kumppaneille yksinoikeuden. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1024 (13) vahvistetaan jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten hallussa olevien, olemassa olevien asiakirjojen uudelleenkäyttöä koskevat vähimmäissäännöt sekä käytännön järjestelyt niiden uudelleenkäytön helpottamiseksi. Direktiivissä edellytetään erityisesti, että sen soveltamisalaan kuuluvat kulttuuriperintölaitokset (esimerkiksi museot, arkistot ja kirjastot) noudattavat direktiivin 12 artiklassa säädettyjä yksinoikeusjärjestelyjä koskevia erityissäännöksiä. Jotta voidaan helpottaa kulttuuriperintövarojen oikeudenmukaista ja syrjimätöntä saatavuutta kaikille, yksityisen sektorin kanssa yhteistyössä toimivien kulttuuriperintölaitosten, myös niiden, jotka eivät kuulu edellä mainitun direktiivin soveltamisalaan, olisi pyrittävä soveltamaan mainitussa 12 artiklassa vahvistettuja periaatteita.

                  (15)

                  Kuten Euroopan osaamisohjelmassa (14) korostetaan, covid-19-pandemia on kärjistänyt jo olemassa olevaa railoa digitaalisissa taidoissa, ja on syntynyt uutta eriarvoisuutta, koska monilla ammattilaisilla ei ole vaadittavan tasoisia digitaalisia taitoja, joita työpaikalla tarvitaan. Tämä pätee myös kulttuuriperintöalaan, jossa digitaalisen kuilun takia erityisesti pienillä laitoksilla (esimerkiksi museot) on vaikeuksia hyödyntää kehittyneitä teknologioita, kuten 3D-teknologiaa tai tekoälyä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi Euroopan osaamisohjelman ja sen ensimmäisen lippulaiva-aloitteen, osaamissopimuksen, mukaisesti ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman (15) tukemiseksi asetettava erityistavoitteita kulttuuriperintöalan ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukselle. Tämän lisäksi kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla, jotka ovat yksi sisämarkkinastrategiassa määritellyistä 14 ekosysteemistä, rakennetaan parhaillaan laajamittaista osaamisen kehittämiseen tähtäävää kumppanuutta, jonka pitäisi liittyä osaamissopimukseen.

                  (16)

                  Kulttuuriperintölaitokset ovat kohdanneet erilaisia tekijänoikeuksiin liittyviä esteitä kulttuuriperinnön digitoinnin ja jakamisen yhteydessä, kuten tekijänoikeuksien selvittämiseen liittyvät kustannukset, riittävän tekijänoikeusasiantuntemuksen puute kulttuuriperintöalan ammattilaisten keskuudessa sekä rajat ylittävän yhteistyön rajoitukset laitosten välillä. Siksi EU:n tasolla on toteutettu erityisiä toimenpiteitä tällaisten haasteiden ratkaisemiseksi. Esimerkiksi tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (16) vahvistetaan säännöksiä, joilla nykyaikaistetaan tekijänoikeudellista kehystä, jolla säännellään sitä, miten kulttuuriperintölaitokset toimivat digitaalisessa ympäristössä. Yksi direktiivin tuomista merkittävimmistä muutoksista on selkeä kehys, joka koskee kaupallisesta jakelusta poistuneiden, kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten digitointia ja levittämistä. Direktiivissä myös säädetään yhdenmukaisista ja pakollisista poikkeuksista, jotka koskevat säilyttämiskopioiden tekemistä kulttuuriperintölaitoksissa sekä tieteelliseen tutkimukseen tarkoitettua tekstin- ja tiedonlouhintaa. Lisäksi direktiivissä selvennetään tekijänoikeuksista vapaiden (public domain) kuvataiteen teosten tilannetta, jotta voidaan lisätä oikeusvarmuutta. Uudet tekijänoikeussäännöt helpottavat erityisesti kulttuuriperintölaitosten keskeistä yleisen edun mukaista tehtävää parantamalla kulttuuriperinnön säilyttämistä ja saatavuutta sekä helpottamalla merkittävästi sellaisten teosten käyttöä, jotka eivät ole enää kaupallisesti saatavilla, eurooppalaisen kulttuurin ja kaikkien kansalaisten hyväksi. Jäsenvaltioiden on siten varmistettava EU:n tekijänoikeuslainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat hyötyä täysimääräisesti tekijänoikeudellisesta kehyksestä, sellaisena kuin se on saatettuna ajan tasalle erityisesti direktiivillä (EU) 2019/790.

                  (17)

                  Europeana (17) on ollut keskeinen tekijä yhteistyö- ja standardointitoimien rajat ylittävässä vahvistamisessa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Sen standardoidut kehykset digitaalisen sisällön ja metadatan jakamiselle verkossa, erityisesti Europeanan datamalli (18), Rights Statements -yhteenliittymä (19) ja Europeanan julkaisukehys (20), on omaksuttu laajalti kulttuuriperintöalalla Euroopassa ja kansainvälisesti. Esimerkiksi Europeanan datamalli mahdollistaa sellaisen datan standardoidun esittämisen, jota eri alojen kulttuuriperintölaitokset ovat toimittaneet Europeanaan eri muodoissa. RightsStatements.org-kehys tarjoaa valikoiman vakiomuotoisia käyttöoikeuskuvauksia, joilla kulttuuriperintölaitokset voivat kertoa yleisölle digitaalisten objektien tekijänoikeudellisesta ja uudelleenkäyttöä koskevasta tilanteesta. Yhteentoimivuus vaatii kuitenkin jatkuvaa työtä digitaalisen sisällön ja metadatan muotojen ja standardien osalta, kuten 3D-teknologiassa tai kontekstuaalisten kokonaisuuksien ja auktoriteettitietueiden käytössä semanttista yhteentoimivuutta varten. Kulttuuriperinnön digitointia edistävästä yhteistyöstä huhtikuussa 2019 annetussa julistuksessa jäsenvaltiot sopivat tehostavansa toimiaan yhteentoimivuusstandardien ja -kehysten kehittämiseksi ja edistämiseksi digitointialoitteissa. Jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi sen vuoksi tehostettava toimiaan tukeakseen asiaankuuluvia standardeja ja kehyksiä tai noudattaakseen niitä datan jakamisen ja uudelleenkäytön nopeuttamiseksi.

                  (18)

                  Yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön data-avaruuden luominen antaa kulttuuriperintölaitoksille mahdollisuuden hyödyntää sisämarkkinoiden koko mittakaavaa Euroopan datastrategian (21) mukaisesti. Se edistää sisällön uudelleenkäyttöä ja rohkaisee luovuuteen eri aloilla, millä on arvoa koko taloudelle ja yhteiskunnalle. Se tarjoaa erityisesti korkealaatuista sisältöä ja tehokkaan, luotettavan ja helppokäyttöisen pääsyn Euroopan digitaalisiin kulttuuriperintövaroihin. Se edistää edelleen yhteistyötä, kumppanuuksia ja yhteistoimintaa digitaalisen kulttuuriperinnön alalla toimivien datakumppanien (esimerkiksi museot, galleriat, kirjastot ja arkistot kaikkialla Euroopassa), keruuorganisaatioiden ja asiantuntijoiden verkoston kanssa. Data-avaruus perustuu nykyiseen vuosien 2020–2025 Europeana-strategiaan (22), jonka tavoitteena on vahvistaa kulttuuriperintölaitoksia niiden digitaalisessa siirtymässä.

                  (19)

                  Europeana tarjoaa tällä hetkellä pääsyn 52 miljoonaan kulttuuriperintövaraan, joista 45:tä prosenttia voidaan käyttää uudelleen eri aloilla. Perintövaroista 97,5 prosenttia on kuvia ja tekstejä, vain 2,47 prosenttia on audiovisuaalista sisältöä ja 0,03 prosenttia 3D-sisältöä. Korkealaatuisten digitoitujen perintövarojen, kuten 3D-sisällön, osuuden lisääminen edistäisi innovointia ja luomista digitoitujen kulttuuriperintövarojen käytön ja uudelleenkäytön avulla useilla keskeisillä alueilla (esimerkiksi koulutus, älykkäät kaupungit ja ympäristömallinnus, kestävä matkailu ja kulttuurialan luovat alat). Nykyisen lisäksi 40 miljoonan korkealaatuisen, digitoidun ja monipuolistetun perintövaratyypin lisääminen data-avaruuden kautta lisäisi verkossa saatavilla olevan aineiston runsautta ja edistäisi samalla eurooppalaista kulttuuriperintöä. Tämä lisäys mahdollistaisi myös tehostetun uudelleenkäytön ja siten mahdolliset uudet palvelut ja sovellukset. On tärkeää, että kulttuuriperintölaitokset osallistuvat merkittävästi data-avaruuden luomiseen jäsenvaltioiden tuella.

                  (20)

                  Kansalliset ja ala- tai aihekohtaiset keruuorganisaatiot ovat keskeisessä asemassa kulttuuriperinnössä, sillä ne rakentavat siltoja eri toimijoiden välille kulttuuriperintöalalla ja sen ulkopuolella kansallisella ja Euroopan tasolla. Esimerkiksi kansalliset keruuorganisaatiot keräävät ja rikastavat sisältöä Europeanaa varten, tarjoavat pääsyn maansa kulttuuriperintövaroihin ja edistävät niitä sekä yhdistävät arvokkaita resursseja ja tietämystä kulttuuriperintöalalle. Vaikka suurimmalla osalla keruuorganisaatioista EU:ssa on virallinen valtuutus toimilleen, monet muut edelleen tarvitsevat sellaista ja ovat vaikeuksissa pyrkiessään varmistamaan riittävät ja kestävät resurssit tai organisatorisen tuen. Jäsenvaltioiden olisi vastattava tähän haasteeseen vahvistamalla keruuorganisaatioiden asemaa, tarjoamalla riittävää tukea ja tukemalla niiden panosta yhteiseen eurooppalaiseen kulttuuriperinnön data-avaruuteen.

                  (21)

                  Digitaalisten perintövarojen määrän ja monimutkaisuuden odotetun lisääntymisen takia tarvitaan turvallisia, sietokykyisiä, tehokkaita ja kestäviä pilvipohjaisia ratkaisuja tällaisten data-aineistojen käsittelyyn, saatavuuteen ja hallintaan. Näin ollen jäsenvaltioiden tuki (23) datan viiveettömän käsittelyn verkon reunalla (cloud-to-edge) edellyttämiä infrastruktuuria ja palveluja käsittelevälle eurooppalaiselle liitolle on keskeinen tekijä digitoitujen kulttuuriperintövarojen tehokkaassa saatavuudessa.

                  (22)

                  Tämä suositus perustuu suositukseen 2011/711/EU ja korvaa sen.

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      I LUKU

         YLEISET SÄÄNNÖKSET

         Tarkoitus ja soveltamisala

                  1.

                  Tämän suosituksen tarkoituksena on valmistella yhteistä eurooppalaista kulttuuriperinnön data-avaruutta (”data-avaruus”) ja auttaa siten kulttuuriperintölaitoksia vauhdittamaan digitointi- ja säilyttämistoimiaan sekä hyödyntämään digitaalisen siirtymän tarjoamia mahdollisuuksia. Tässä suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset kehykset alan elpymisen ja siirtymän tehostamiseksi sekä kulttuuriperintölaitosten auttamiseksi, jotta ne voisivat tulevaisuudessa olla entistä sietokykyisempiä.

                  2.

                  Tämä suositus kattaa kaikenlaisen kulttuuriperinnön (aineellisen, aineettoman, luonnollisen ja alun alkaen digitaalisen), mukaan lukien kaikki vaarassa olevan kulttuuriperinnön luokat.

         Määritelmät

                  3.

                  Tässä suosituksessa tarkoitetaan:

                              1)

                              ’kulttuuriperintövaroilla’

                                          a)

                                          aineellisen kulttuuriperinnön perintövaroja, kuten monumentteja, arkeologisia kohteita, äänitallenteita, audiovisuaalista aineistoa, kirjoja, aikakauslehtiä, sanomalehtiä, valokuvia, museoesineitä ja arkistoasiakirjoja;

                                          b)

                                          aineettoman kulttuuriperinnön perintövaroja;

                                          c)

                                          luonnonperinnön perintövaroja, kuten maisemia ja luontokohteita maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen (24) 2 artiklassa määritellyn mukaisesti;

                                          d)

                                          alun alkaen digitaalisen perinnön perintövaroja;

                              2)

                              ’aineettomalla kulttuuriperinnöllä’ käytäntöjä, kuvauksia, ilmauksia, tietoa, taitoja – sekä niihin liittyviä välineitä, esineitä, artefakteja ja kulttuurisia tiloja – jotka yhteisöt, ryhmät ja joissakin tapauksissa yksityishenkilöt tunnustavat osaksi kulttuuriperintöään aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun mukaisesti (25);

                              3)

                              ’alun alkaen digitaalisella’ digitaalisessa muodossa luotuja perintövaroja, kuten digitaalista taidetta tai animaatiota, virtuaalimuseoita ilman analogista vastaavaa tai kulttuurisisältöä, joka on luotu kulttuuriperintölaitosten ulkopuolella, kuten sosiaalisessa mediassa tai peliteollisuudessa;

                              4)

                              ’kulttuuriperintölaitoksella’ yleisölle avointa kirjastoa tai museota, arkistoa tai elokuva- tai äänitearkistoa direktiivin (EU) 2019/790 2 artiklan 3 alakohdassa määritellyn mukaisesti;

                              5)

                              ’digitoinnilla’ varojen muuntamista analogisesta muodosta digitaaliseen muotoon;

                              6)

                              ’digitaalisella siirtymällä’ sekä sitä prosessia että prosessin tulosta, kun digitaaliteknologioita hyödynnetään organisaation toiminnan ja arvon tuottamisen muuttamiseksi;

                              7)

                              ’digitaalisella säilyttämisellä’ sellaisten toimien kokonaisuutta, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että digitaalisia kohteita voidaan paikantaa, esittää, käyttää ja ymmärtää tulevaisuudessa.

            II LUKU

         KULTTUURIPERINNÖN KEHITTYNYT DIGITOINTI JA DIGITAALINEN SÄILYTTÄMINEN

                  4.

                  Jäsenvaltioiden olisi laadittava kattava ja tulevaisuuteen suuntautuva kulttuuriperintöä koskeva digitaalinen strategia ja/tai päivitettävä tällaista strategiaa säännöllisesti asiaankuuluvalla kansallisella tai alueellisella tasolla alan digitaalisen siirtymän nopeuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä kaikkien asianomaisten sidosryhmien/osapuolten, kuten kulttuuriperintölaitosten ja toimivaltaisten viranomaisten, kanssa tai tehtävä järjestelyjä tällaiselle yhteistyölle digitaalisen strategian valmistelemiseksi ja tarjottava resursseja/tukea sen täytäntöönpanoa varten.

                  5.

                  Kansalliseen strategiaan olisi sisällyttävä toimenpiteitä, joilla tuetaan kulttuuriperintölaitoksia kehittyneiden teknologioiden, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, laajennetun todellisuuden, pilvipalvelujen, tietotekniikan ja lohkoketjuteknologian, käyttöönotossa, jotta voidaan varmistaa tehokkaampi digitoinnin ja digitaalisen säilyttämisen prosessi sekä entistä laadukkaampi sisältö laajempaa saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten.

                  6.

                  Digitaalisessa strategiassa olisi asetettava selkeät tavoitteet digitoinnille ja digitaaliselle säilyttämiselle. Näiden tavoitteiden olisi perustuttava objektiivisiin ja selkeisiin kriteereihin, mukaan lukien

                              a)

                              vaarassa oleva kulttuuriperintö,

                              b)

                              fyysisesti eniten vieraillut kulttuuri- ja perintömonumentit, -rakennukset ja -kohteet sekä

                              c)

                              kulttuuriperintövarojen tiettyjen luokkien digitoinnin vähäisyys.

                        Vuoteen 2030 mennessä jäsenvaltioiden olisi digitoitava 3D-muotoon kaikki edellä a alakohdassa tarkoitetut monumentit ja kohteet ja 50 prosenttia edellä b alakohdassa tarkoitetuista monumenteista ja kohteista.
                  Vuoteen 2025 mennessä jäsenvaltioiden olisi digitoitava 40 prosenttia vuoden 2030 kokonaistavoitteista.
                  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki 6 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut digitoidut kulttuurivarat myös säilytetään digitaalisesti.

                  7.

                  Digitoinnin suunnittelun yhteydessä jäsenvaltioiden ja kulttuuriperintölaitosten olisi omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa. Tällaisessa lähestymistavassa olisi otettava huomioon esimerkiksi digitoinnin tarkoitus, kohderyhmät, korkein kohtuuhintainen laatu ja digitoitujen kulttuuriperintövarojen digitaalinen säilyttäminen, mukaan lukien esimerkiksi muodot, varastointi, tulevat siirtämiset, jatkuva ylläpito sekä tarvittavat pitkän aikavälin taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit. Digitaalisessa strategiassa olisi annettava selkeät ja hyvin määritellyt valtuudet kansallisille tai alueellisille keruuorganisaatioille tehdä yhteistyötä kulttuuriperintölaitosten kanssa, jotta digitoidut kulttuuriperintövarat olisivat saatavilla Europeanan ja data-avaruuden kautta. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vahvistettava keruuorganisaatioiden asemaa välittäjinä Europeanan ja kulttuuriperintölaitosten välillä ja kannustettava niiden aktiivista osallistumista data-avaruuden kehittämiseen.

                  8.

                  Jäsenvaltioiden olisi tuettava kulttuuriperintöalan ja muiden alojen, kuten korkeakoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, luovien toimialojen ja kestävän kulttuurimatkailun, välisiä kumppanuuksia uusien palvelujen ja sovellusten innovoinnin edistämiseksi.

                  9.

                  Jäsenvaltioiden olisi helpotettava pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista kulttuuriperintöalan digitaalisen siirtymän tukemiseen, erityisesti kohti digitointia ja datavetoista innovointia.

                  10.

                  Kun kulttuuriperintölaitokset sopivat kumppanuuksista yksityisen sektorin kanssa, niiden olisi varmistettava, että vahvistetaan selkeät ja oikeudenmukaiset ehdot digitoitujen perintövarojen uudelleenkäytölle kilpailusääntöjen ja direktiivin (EU) 2019/1024 ja soveltuvissa tapauksissa erityisesti mainitun direktiivin 12 artiklassa vahvistettujen yksinoikeusjärjestelyjä koskevien sääntöjen mukaisesti.

                  11.

                  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet arvioidakseen railoa digitaalisissa taidoissa alalla, jotta kulttuuriperintölaitokset voisivat hyödyntää kehittyneiden digitaaliteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia täysimääräisesti. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti asetettava kunnianhimoiset, vuoteen 2030 mennessä saavutettavat tavoitteet kulttuuriperinnön ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutukselle, johon kuuluvat esimerkiksi datan hallintaa ja analysointia, tekoälyä, kehittynyttä digitointia ja laajennetun todellisuuden teknologioita koskevat koulutukset.

                  12.

                  Kulttuuriperintölaitosten digitaalisen siirtymän helpottamiseksi, kulttuuriperinnön saatavuuden lisäämiseksi ja kulttuuriperinnön edistämiseksi jäsenvaltioita suositellaan hyödyntämään täysimääräisesti nykyisen tekijänoikeudellisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia

                              a)

                              varmistamalla asiaankuuluvien EU:n tekijänoikeussäännösten, erityisesti direktiivissä (EU) 2019/790 vahvistettujen säännösten, asianmukainen ja tehokas täytäntöönpano,

                              b)

                              ottamalla kaikki osapuolet mukaan kansallisten täytäntöönpanosääntöjen tehokkaaseen käytännön soveltamiseen,

                              c)

                              seuraamalla tiiviisti kansallisia täytäntöönpanosääntöjä niiden menestyksekkään soveltamisen varmistamiseksi ja

                              d)

                              tukemalla kulttuuriperinnön ammattilaisia tekijänoikeuksiin ja lisensointiin liittyvien taitojen hankinnassa sekä tarjoamalla tekijänoikeusasiantuntemusta.

                  13.

                  Jotta voidaan löytää yhteisiä vastauksia kehittyneen digitoinnin ja säilyttämisen yhteisiin haasteisiin, vaihtaa parhaita käytäntöjä sekä esitellä ja edistää eurooppalaista kulttuuria, arvoja ja menestystarinoita, jäsenvaltioiden olisi kannustettava rajat ylittävään yhteistyöhön ja kumppanuuksiin kulttuuriperintölaitosten kanssa kansainvälisellä tasolla Unescon ja Euroopan neuvoston edistämien toimien lisäksi.

                  14.

                  Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti kaikkia rahoitusmahdollisuuksia Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla digitointi- ja säilyttämistoimien nopeuttamiseksi.

            III LUKU

         YHTEISEN EUROOPPALAISEN KULTTUURIPERINNÖN DATA-AVARUUDEN OHJAAVAT PERIAATTEET

                  15.

                  Kulttuuriperintölaitosten olisi noudatettava asiaankuuluvia standardeja ja kehyksiä, kuten niitä, joita käytetään Europeana-aloitteessa digitaalisen sisällön ja metadatan jakamiseen, mukaan lukien Europeanan datamalli, RightsStatements.org ja Europeanan julkaisukehys, jotta voidaan saavuttaa yhteentoimivuus Euroopan tasolla. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet edistääkseen ja helpottaakseen tällaisten nykyisten ja tulevien standardien ja kehysten noudattamista sekä tehtävä yhteistyötä Euroopan tasolla niiden laajentamiseksi data-avaruuden yhteydessä.

                  16.

                  Jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti kannustettava kulttuuriperintölaitoksia asettamaan digitoidut perintövaransa saataville Europeanan kautta ja siten edistämään data-avaruutta 15 kohdassa tarkoitettujen standardien ja kehysten sekä liitteessä I ja liitteessä II tarkoitettujen ohjeellisten tavoitteiden mukaisesti.

                  17.

                  Edellä 16 kohdassa tarkoitettujen kulttuuriperintölaitosten toimien olisi sisällettävä erityisesti toimet, jotka kohdistuvat 3D-digitoituihin kulttuuriperintövaroihin, joiden avulla mainostetaan eurooppalaisen kulttuurin aarteita, edistetään mahdollista uudelleenkäyttöä tärkeillä aloilla, kuten yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä, kestävässä kulttuurimatkailussa sekä kulttuuri- ja luovilla aloilla, tai autetaan tunnistamaan kulttuuriesineitä, joilla käydään laitonta kauppaa.

                  18.

                  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimintapolitiikan tuloksena julkisesti rahoitetuista digitointihankkeista saatava data on ja pysyy löydettävissä, saavutettavissa, yhteentoimivana ja uudelleenkäytettävänä (FAIR-periaatteet) digitaalisten infrastruktuurien (mukaan lukien data-avaruus) avulla datan jakamisen nopeuttamiseksi.

                  19.

                  Kaikkien tulevien kulttuuriperintövaroja koskevien digitointihankkeiden julkisen rahoituksen edellytyksenä olisi oltava, että digitoitu sisältö asetetaan saataville Europeanassa ja 16 kohdassa tarkoitetussa data-avaruudessa.

                  20.

                  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tukeakseen Europeanaa ja lisätäkseen tietoisuutta siitä suuren yleisön keskuudessa ja erityisesti koulutusalalla ja kouluissa, myös oppimateriaalien avulla.

                  21.

                  Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä datan viiveettömän käsittelyn verkon reunalla (cloud-to-edge) edellyttämiä infrastruktuuria ja palveluja käsittelevää eurooppalaista liittoa laajentaakseen digitaalisten kulttuuriperintövarojen varastointia, hallintaa ja saatavuutta.

            IV LUKU

         SUOSITUKSEN SEURANTA

      Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle 24 kuukauden kuluttua tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen jälkeen kahden vuoden välein suosituksen seurauksena toteutetuista toimista.

         Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2021.

               Komission puolesta

            Thierry BRETON

               Komission jäsen

         (1)  COM(2021) 118 final

         (2)  UNWTO report on Tourism and Culture Synergies

         (3)  SWD(2021) 351 final

         (4)  SWD(2021) 15 final

         (5)  COM(2019) 640 final

         (6)  Mukaan lukien 2D-digitointi.

         (7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_fi

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/2021_2027/

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/newsroom/coronavirus-response/react-eu

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_fi

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_fi

         (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

         (14)  COM(2020) 274 final

         (15)  COM(2021) 102 final

         (16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).

         (17)  COM(2018) 612 final

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

         (19)  https://rightsstatements.org/fi/

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

         (21)  COM(2020) 66 final

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

         (24)  Unescon yleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, Pariisi, 16.11.1972.

         (25)  Unescon vuoden 2003 yleissopimus aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta, Pariisi, 17.10.2003.

         LIITE I
         Ohjeelliset tavoitteet sisällön syöttämiselle Europeanaan ja data-avaruuteen vuoteen 2030 mennessä jäsenvaltiota kohti (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021

                     Korkealaatuisten tietueiden määrä (2)1. helmikuuta 2021

                     Uudet korkealaatuiset tietueet vuoteen 2030 mennessä

                     Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä
                     [=A+C]

                     Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2030 mennessä (3)

                     [=B+C]

                     3D-muodossa olevat digitaaliset perintövarat vuoteen 2030 mennessä (4)

                        Itävalta

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgia

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bulgaria

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Kroatia

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Kypros

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Tšekki

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Tanska

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Viro

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Suomi

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Ranska

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Saksa

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Kreikka

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Unkari

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Irlanti

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Italia

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Latvia

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Liettua

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Luxemburg

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Alankomaat

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Puola

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugali

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Romania

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Slovakia

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Slovenia

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Espanja

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Ruotsi

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        EU 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  Ohjeelliset tavoitteet jäsenvaltiota kohti ovat oikeassa suhteessa kunkin jäsenvaltion väestöön mukautettuna jäsenvaltion asukasta kohti laskettuun BKT:hen (ohjelman jälkeinen valvonta).

            (2)  Korkealaatuisissa tietueissa noudatetaan Europeanan julkaisukehyksen tason 2 tai sitä korkeamman tason (taso 2+) vaatimuksia sisällön osalta ja tason A vaatimuksia metadatan osalta. Näitä standardeja tarvitaan eri tarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön edistämiseksi.

            (3)  Jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan tason 1 tietueiden laatua, minkä vuoksi korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä voi kasvaa entisestään.

            (4)  Uusista tietueista 40 prosentin olisi oltava 3D-muodossa olevia digitaalisia perintövaroja. Europeanassa tällä hetkellä saatavilla olevien 3D-muodossa olevien digitaalisten perintövarojen määrää pidetään hyvin vähäisenä.

         LIITE II
         Välitavoitteet sisällön syöttämiselle Europeanaan ja data-avaruuteen vuoteen 2025 mennessä jäsenvaltiota kohti

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Tietueiden määrä 1. helmikuuta 2021

                     Korkealaatuisten tietueiden määrä (1)1. helmikuuta 2021

                     Uudet tietueet vuoteen 2025 mennessä (2)

                     Tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä
                     [=A+C]

                     Korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä vuoteen 2025 mennessä (3)

                     [=B+C]

                     3D-muodossa olevat perintövarat vuoteen 2025 mennessä (4)

                        Itävalta

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgia

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bulgaria

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Kroatia

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Kypros

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Tšekki

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Tanska

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Viro

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Suomi

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Ranska

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Saksa

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Kreikka

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Unkari

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Irlanti

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Italia

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Latvia

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Liettua

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Luxemburg

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Alankomaat

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Puola

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugali

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Romania

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Slovakia

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Slovenia

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Espanja

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Ruotsi

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        EU 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  Korkealaatuisissa tietueissa noudatetaan Europeanan julkaisukehyksen tason 2 tai sitä korkeamman tason (taso 2+) vaatimuksia sisällön osalta ja tason A vaatimuksia metadatan osalta. Näitä standardeja tarvitaan eri tarkoituksiin tapahtuvan uudelleenkäytön edistämiseksi.

            (2)  Välitavoite: 40 prosenttia ohjeellisista tavoitteista vuoteen 2030 mennessä.

            (3)  Jäsenvaltioita kannustetaan parantamaan tason 1 tietueiden laatua, minkä vuoksi korkealaatuisten tietueiden kokonaismäärä voi kasvaa entisestään.

            (4)  Välitavoite 3D-muodossa olevien digitaalisten perintövarojen osalta: 15 prosenttia vuoden 2030 tavoitteista.


title: Neuvoston suositus annettu 16 päivänä marraskuuta 2021, pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä sekä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun suosituksen kumoamisesta 2021/C 464/01

text:
               17.11.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 464/1

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 16 päivänä marraskuuta 2021,
      pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä sekä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun suosituksen kumoamisesta
      (2021/C 464/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan 6 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklaan perustuvasta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 10,
      ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (1),
      ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että neuvosto hyväksyy päätöksiä ja antaa suosituksia, joissa jaksotetaan kyseisen päätöksen liitteessä esitettyjen tiukempien sitoumusten noudattaminen kahden peräkkäisen alkuvaiheen aikana (vuosina 2018–2020 ja 2021–2025) ja määritellään kunkin vaiheen alussa täsmällisemmät tavoitteet tiukempien sitoumusten noudattamiseksi.

                  (2)

                  Neuvosto hyväksyi 15 päivänä lokakuuta 2018 suosituksen (2), jäljempänä ”15 päivänä lokakuuta 2018 annettu suositus”, pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä vuosina 2018–2020 ja 2021–2025 toteutettavia vaiheita varten.
                  Neuvoston olisi 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun suosituksen 4 ja 27 kohdan mukaisesti hyväksyttävä toiset täsmällisemmät tavoitteet vuosina 2021–2025 toteutettavaa vaihetta varten. Kuten vuoden 2020 PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 2020 20 päivänä marraskuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, neuvoston olisi tarkistettava kyseistä suositusta strategisen uudelleentarkastelun mukaisesti seuraavan vaiheen alussa vuonna 2021 tavoitteiden ja konkreettisten tuotosten vahvistamiseksi seuraavaa PRY-yhteistyön vaihetta (2021–2025) varten.

                  (3)

                  Ottaen huomioon 20 päivänä marraskuuta 2020 annetut päätelmät seuraavan PRY-yhteistyön vaiheen (2021–2025) tavoitteiden ja konkreettisten tuotosten määrittämisessä olisi hyödynnettävä puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) havaintoja ja suosituksia.

                  (4)

                  Neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1639 (3) mukaisesti kolmas valtio voidaan poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan PRY-yhteistyön hankkeeseen ja se voi tuoda hankkeelle merkittävää lisäarvoa ja myötävaikuttaa PRY-yhteistyöhön ja yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (YTPP) lujittavasti ja täyttää tiukempia sitoumuksia.

                  (5)

                  Neuvoston olisi sen vuoksi annettava uusi suositus ja kumottava 15 päivänä lokakuuta 2018 annettu suositus,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      I   Tavoite ja soveltamisala

                  1.

                  PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 20 päivänä marraskuuta 2020 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti vuoteen 2025 ulottuvan toisen alkuvaiheen yleisenä tavoitteena on täyttää PRY-yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden keskenään tekemät tiukemmat sitoumukset muun muassa etenemällä PRY-yhteistyötä koskevan ilmoituksen (4) mukaisesti kohti sellaista yhtenäistä kattavaa joukkojen kokonaisuutta, joka edistää EU:n tavoitetason saavuttamista. Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä tarkemmin tällainen yhtenäinen kattava joukkojen kokonaisuus tulevan strategisen kompassin puitteissa. (5)

                  2.

                  Tämän suosituksen tavoitteena on varmistaa yhteinen lähestymistapa ja mahdollistaa se, että osallistuvat jäsenvaltiot voivat täyttää päätöksen (YUTP) 2017/2315 liitteessä esitetyt tiukemmat sitoumukset. Suosituksen tavoitteena on helpottaa kyseisen päätöksen 6 artiklassa säädettyä vuosittaista arviointimenettelyä, jonka perustana ovat kattavat asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien etenemissuunnitelmat. Jotta voidaan auttaa osallistuvia jäsenvaltioita suunnittelemaan tiukempien sitoumusten täyttämistä ja helpottaa PRY-yhteistyön edistymisen arviointia unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ”korkea edustaja”, kertomuksessa, tämä suositus sisältää välitavoitteita, välietappeja ja niihin liittyviä edistymisindikaattoreita, myös operatiivisten sitoumusten osalta, jotta asiaankuuluvien joukkojen muodostamiseen YTPP-operaatioiden yhteydessä osallistuttaisiin oikeudenmukaisella tavalla jäsenvaltioiden käytettävissä olevien keinojen ja voimavarojen puitteissa. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi toimitettava kyseiset tiedot vuosittain kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, joita on tarkasteltu uudelleen ja jotka on tarvittaessa saatettu ajan tasalle kyseisen päätöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (6) vahvistettuja turvallisuussääntöjä olisi sovellettava myös kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin ja muihin asiaankuuluviin asiakirjoihin, jotka perustuvat täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyviin tietoihin. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi PRY-yhteistyön sihteeristön tukemana varmistettava avoimuus kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden kesken ja kehitettävä edelleen yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta PRY-yhteistyön ja muiden puolustukseen liittyvien aloitteiden, myös CARDin, yhteydessä vaadittujen ja toimitettujen tietojen osalta. Puolustukseen liittyvien erilaisten aloitteiden yhtenäisyyttä olisi entisestään kehitettävä ja vahvistettava muun muassa jäsenvaltioiden raportoinnin osalta hallinnollisen taakan keventämiseksi ja kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien laadun parantamiseksi. Kyseisessä työssä olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on koottu PRY-yhteistyön ensimmäisen alkuvaiheen (2018–2020) lopussa, erityisesti PRY-yhteistyötä koskevan strategisen uudelleentarkastelumenettelyn avulla.

                  3.

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 liitteessä esitettyjen sitoumusten mukaisesti – ja niitä muuttamatta tai uusia sitoumuksia tekemättä – tässä suosituksessa annetaan ohjeita kyseisten sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta vuosina 2021–2025 toteutettavan vaiheen aikana ja määritellään täsmällisempiä tavoitteita kutakin sitoumusta varten samalla korostaen, että osallistuvien jäsenvaltioiden olisi pantava mahdollisimman pian täytäntöön kyseiset sitoumukset, etenkin ne, jotka oli määrä täyttää vuoteen 2020 mennessä.

                  4.

                  Jäljempänä II jaksossa tarkoitetut täsmällisemmät tavoitteet, joihin kuuluu myös soveltuvin osin tiettyjä sitoumuksia koskevia edistymisindikaattoreita, antavat osallistuville jäsenvaltioille mahdollisuuden suunnitella tiukempien sitoumusten täyttämistä jäsennellysti ja avoimesti sekä toimittaa kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan yksityiskohtaisia ja arvioitavissa olevia tietoja kunkin sitoumuksen täyttämisessä saavutetusta edistymisestä. Olisi varmistettava osallistuvien jäsenvaltioiden väliset säännölliset keskustelut asiaankuuluvissa neuvoston valmisteluelimissä, kuten PRY-yhteistyön strategisessa tarkastelussa esitetään, etenkin aloilla, joilla toimia on jatkettava tai tehostettava.

                  5.

                  Tarkoituksena on mukauttaa nykyisiä täsmällisempiä tavoitteita ensimmäisestä alkuvaiheesta saatujen kokemusten pohjalta, jotta voidaan auttaa osallistuvia jäsenvaltioita saamaan paremmin aikaan konkreettisia tuloksia ja helpottaa täytäntöönpanoa tiukempien sitoumusten täyttämisen osalta mahdollisimman pian ja vuoden 2025 loppuun mennessä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä aloihin, joilla tarvitaan parannuksia, myös hanketasolla PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta annettujen päätelmien mukaisesti, sekä sen varmistamiseen, että edistyminen jatkuu myös (vuosina 2018–2020 ja 2021–2025 toteutettavien) kahden alkuvaiheen jälkeen. Neuvosto arvioi kahden alkuvaiheen jälkeen vuonna 2025 strategisen uudelleentarkastelumenettelyn avulla, kuinka kukin osallistuva jäsenvaltio on täyttänyt päätöksessä (YUTP) 2017/2315 esitetyt PRY-yhteistyön tiukemmat sitoumukset, sekä saattaa kyseiset sitoumukset ajan tasalle ja tarvittaessa tehostaa niitä PRY-yhteistyön avulla saavutettujen tulosten perusteella, jotta unionin kehittyvä turvallisuusympäristö, sen operatiiviset tarpeet ja jäsenvaltioiden ja unionin voimavarojen kehittämisen prioriteetit voidaan ottaa huomioon. Tässä yhteydessä neuvoston olisi vuoden 2026 alussa, edellä kuvatun strategisen uudelleentarkastelumenettelyn jälkeen, hyväksyttävä kolmannet täsmällisemmät tavoitteet – tarvittaessa ajan tasalle saatettuina ja tehostettuina – ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan.

            II   Sitoumusten noudattamisen jaksottaminen määrittämällä täsmällisempiä tavoitteita
      Sitoumukset 1–5

                  6.

                  Sitoumus 1: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi esitettävä kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan tarkat reaaliarvoiset rahoitustiedot kaikkien puolustusmenojen kehityksestä edelliseen vuoteen verrattuna (7), myös absoluuttisina lukuina, ja siten osoitettava, että niillä on suunnitelma menojen säännöllistä kasvua varten. Tähän liittyen osallistuvien jäsenvaltioiden olisi esitettävä kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan myös kansallisesti sovitut menoennusteet tulevia vuosia varten. Niiden osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka ovat myös Naton jäseniä ja joiden menot ovat Naton asiaankuuluvan puolustusmenoja koskevan ohjeistuksen mukaisia tai ylittävät sen, olisi ilmoitettava, aikovatko ne pysyä kyseisellä puolustus menojen tasolla vai muuttaa sitä. Sen, että ne kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan pyrkivät saavuttamaan nykyisen Naton asiaankuuluvan puolustusmenoja koskevan ohjeistuksen (8) tason taikka säilyttämään tai ylittämään sen, katsotaan osoittavan myönteistä kehitystä tämän tiukemman sitoumuksen täyttämisessä. Korkean edustajan vuosikertomuksessa esitetään kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa esitettyjen tietojen pohjalta myös yksityiskohtainen yleiskatsaus osallistuvien jäsenvaltioiden puolustusmenojen kehityksestä päätöksen (YUTP) 2017/2315 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

                  7.

                  Sitoumus 2: Kunkin osallistuvan jäsenvaltion olisi esitettävä kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan tarkat rahoitustiedot siitä, miten ne aikovat edistää puolustusinvestointeja koskevan 20 prosentin yhteisen vertailuarvon (9) saavuttamista. Kyseisistä tiedoista tulisi käydä ilmi reaaliarvoinen ennakoitu kasvu prosenttiosuutena kokonaispuolustusbudjetista edelliseen vuoteen verrattuna. Toimitettuihin lukuihin olisi sisällyttävä puolustushankintoja sekä tutkimusta ja kehittämistä (T&K) varten tehdyt investoinnit. Osallistuvien jäsenvaltioiden, joiden menot ovat jo (yhteisen) vertailuarvon tasolla tai ylittävät sen, olisi ilmoitettava, aikovatko ne pysyä kyseisellä menotasolla vai muuttaa sitä.

                  8.

                  Sitoumus 3: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi toimitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten ja millä keinoin ne pyrkivät lisäämään strategisia puolustusvoimavaroja koskevien yhteisten ja yhteistoiminnallisten hankkeiden määrää, kokoa ja vaikutusta, ja ilmoitettava samalla talousarvion luvut sekä hankkeet, jotka saavat tai ovat saaneet unionin rahoitustukea. Tähän liittyen kunkin osallistuvan jäsenvaltion olisi esitettävä tarkat rahoitustiedot siitä, miten ne aikovat edistää yhteistoiminnallisia eurooppalaisia tarvikehankintoja koskevan yhteisen vertailuarvon – 35 prosenttia kaikista tarvikemenoista – sekä yhteistoiminnallista eurooppalaista puolustusalan tutkimusta ja teknologiaa (T&T) koskevan yhteisen vertailuarvon – 20 prosenttia kaikista puolustusalan T&T-menoista – saavuttamista reaaliarvoisesti. Niiden osallistuvien jäsenvaltioiden, joiden menot ovat jo kyseisillä tasoilla, olisi ilmoitettava, aikovatko ne pysyä kyseisillä menotasoilla vai muuttaa niitä.

                  9.

                  Sitoumus 4: Kunkin osallistuvan jäsenvaltion olisi esitettävä selkeästi kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan tarkat rahoitustiedot siitä, miten ne aikovat edistää kaikkia puolustusmenoja koskevan 2 prosentin (yhteisen vertailuarvon) lähestymistä, ilmoittamalla puolustuksen T&T-menojen osuus kaikista puolustusmenoista, ennakoidut menot mukaan lukien, jotta edistettäisiin tosiasiallisen vuosittaisen edistymisen seurantaa.

                  10.

                  Sitoumus 5: Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan siihen, että ne jakaisivat vuosittain kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmiensa pohjalta kokemuksiaan sitoumusten 1–4 täyttämisen suunnittelusta ja edistämisestä edellä esitettyjen täsmällisempien tavoitteiden valossa. Kyseisiä sitoumuksia tarkastellaan uudelleen vuoden 2025 lopulla kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa esitettyjen menoja koskevien tietojen pohjalta, jotta kyseisiin sitoumuksiin liittyviä indikaattoreita ja tavoitteita voidaan tarvittaessa mukauttaa; uudelleentarkastelu toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi.

            Sitoumukset 6–11

                  11.

                  Sitoumus 6: Osallistuvat jäsenvaltiot ovat vuoteen 2025 mennessä edistyneet unionin voimavarojen kehittämisvälineiden ja -aloitteiden, kuten voimavarojen kehittämissuunnitelman ja CARDin, järjestelmällisessä huomioon ottamisessa ja parhaassa mahdollisessa hyödyntämisessä tietojen antamiseksi niiden kansallista päätöksentekoa, kansallisten prioriteettien määrittelyä ja kansallista puolustussuunnittelua varten ja niiden johdonmukaisuuden lisäämiseksi, millä varmistetaan tulosten johdonmukaisuus vastaavien Naton prosessien kanssa, jos vaatimukset ovat päällekkäisiä, samalla kun tunnustetaan näiden kahden organisaation erilaisuus ja niiden vastuualueet ja jäsenyydet. Tämä merkitsee jäsenvaltioiden kannalta niiden merkittävän roolin korostamista voimavarojen kehittämisessä unionissa, myös sitä kautta, että ne ilmoittavat, mitä aloja ne pitävät ensisijaisina yhteistoiminnallisen puolustuksen voimavaroja koskevien toimien kehittämisessä unionissa, pitäen viitekehyksenä CARDin yhteydessä tehtyjä havaintoja ja suosituksia. Tämän vuoksi osallistuvien jäsenvaltioiden olisi osoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ne panevat täytäntöön voimavarojen kehittämissuunnitelmaan perustuvia unionin voimavarojen kehittämisen prioriteetteja, myös kansallisten prioriteettien määrittelyn avulla, ja esitettävä kyseisiin prioriteetteihin liittyvät suunnitelmansa ja tulevina vuosina saavutettavat tavoitteet.

                  12.

                  Sitoumus 7: Kunkin osallistuvan jäsenvaltion olisi ilmoitettava vuosittain kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ne ovat parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntäneet käytettävissä olevia unionin välineitä ja prosesseja ja miten ne aikovat edetä tässä tavoitteessa. Tähän kuuluu CARD-prosessin tukeminen, myös toimittamalla kaikki pyydetyt asiaankuuluvat tiedot, käymällä CARDiin liittyviä kahdenvälisiä vuoropuheluja ja jakamalla kansallisten puolustusalan tarkastelujen tuloksia mahdollisuuksien mukaan. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi sisällyttävä kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiinsa tieto siitä, miten ne ovat panneet täytäntöön ja/tai aikovat hyödyntää hyväksytyissä CARD-selvityksissä esitettyjä toimintakelpoisia suosituksia.

                  13.

                  Sitoumus 8: Osallistuvat jäsenvaltiot käyttävät vuotuisesti parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan puolustusrahastoa niiden yhteistoiminnallisten voimavarojen kehittämishankkeiden tukemiseksi. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ilmoitettava, mihin voimavarojen kehittämissuunnitelman ja CARDin painopistealojen mukaisesti sovittuihin EU:n voimavarojen kehittämisen prioriteetteihin unionin rahoitustukea on saatu tai olisi mahdollista hakea, ja, siinä määrin kuin se on mahdollista, minkä osuuden kansallisista puolustusinvestoinneista ne ovat sitoneet tai aikovat sitoa kyseisiin yhteistoiminnallisiin hankkeisiin. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ilmoitettava, millainen on EU:n rahoituksen käytettävyys ja mikä on sen kansallisten puolustusvoimavarojen kehittämispyrkimyksille tuoma lisäarvo. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava vuoden 2025 loppuun mennessä, miten ne aikoivat varmistaa jatkotoimet puolustusalan tutkimusta koskevan valmistelutoimen (2017–2019), Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman (2019–2020) ja Euroopan puolustusrahaston tuloksille EU:n lisäarvon kannalta tärkeinä pidetyissä yhteistoiminnallisissa hankkeissa.

                  14.

                  Sitoumus 9: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi laadittava luettelo asiaankuuluvista käynnissä olevista voimavarojen kehittämissuunnitelman mukaisista yhteistoiminnallisista voimavarojen kehittämishankkeista, joita toteutetaan PRY-yhteistyössä sekä muissa yhteyksissä, ja ilmoitettava, milloin vaatimusten yhdenmukaistaminen on suunniteltu aloitettavaksi ja saatettavaksi päätökseen. Myös suunniteltujen ja kaavailtujen hankkeiden osalta olisi ilmoitettava, milloin voimavaravaatimusten yhdenmukaistaminen on tarkoitus aloittaa. Ilmoitus olisi tehtävä lähivuosien osalta ja siinä olisi keskityttävä erityisesti voimavarojen kehityssuunnitelmassa määritettyjen voimavarapuutteiden korjaamiseen CARD huomioon ottaen.

                  15.

                  Sitoumus 10: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kartoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ne voimavarat ja välineet, jotka ne aikovat asettaa saataville ja tarjota muiden osallistuvien jäsenvaltioiden yhteiseen käyttöön, esimerkiksi koulutus ja harjoitukset, sotilastukikohdat ja logistinen tuki, ja ilmoitettava, mitkä niistä ovat saatavilla myös operaatioiden yhteydessä. Osallistuvat jäsenvaltiot voisivat kartoittaa kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan myös ne voimavarat, muiden osallistuvien jäsenvaltioiden tarjoama infrastruktuuri mukaan luettuna, joiden pohjalta voitaisiin tehdä yhteistyötä. Kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi ilmoitettava, miten tällainen yhteistyö voisi optimoida käytettävissä olevat resurssit ja parantaa niiden yleistä tehokkuutta, myös esittämällä tiedot mahdollisista säästöistä, jos nämä tiedot ovat saatavilla. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi käytettävä yhteistyötietokantaa (CODABA) etenkin saadakseen tukea tietojen jakamisessa niiden asiaankuuluvista puolustussuunnitelmista ja niiden tähän liittyvistä etunäkökohdista. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi tallennettava siihen säännöllisesti tietoja ja raportoitava tästä kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan.

                  16.

                  Sitoumus 11: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ne aikovat lisätä yhteistyötä kyberpuolustuksen alalla, myös nykyisten aloitteiden tai uusien yhteistoiminnallisten toimien avulla. Niiden olisi ilmoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, kuinka ne aikoivat vuoteen 2025 mennessä jatkaa tai lisätä osallistumistaan monikansallisiin kyberharjoituksiin ja yhteistyön tekemistä, muun muassa EDAn ja Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ETPA) puitteissa. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi myös vuoteen 2025 mennessä ilmoitettava, miten ne aikovat aloittaa säännöllisen yhteistyön muiden osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa kyberpuolustuksen alalla ja siihen liittyvässä toiminnassa, kuten tiedonvaihdossa, koulutuksessa ja operatiivisessa tuessa, samoin kuin voimavarojen kehittämisessä. Kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien tiedot osallistuvien jäsenvaltioiden kyberpuolustusta koskevasta yhteistyöstä ja niiden panoksesta kyberpuolustukseen ja siihen liittyviin toimiin, myös voimavarojen kehittämisestä, sisällytetään liitteenä PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevaan korkean edustajan vuosikertomukseen.

            Sitoumukset 12–14

                  17.

                  Sitoumus 12: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi vuoteen 2025 mennessä

                              a)

                              ala-sitoumus 12.1:

                                          —

                                          tarjottava EU:n joukkoluetteloon kaikki toimintavalmiit kansalliset voimavarat, jotka täyttävät viimeisimmän EU:n tarveluettelon mukaiset vaatimukset, tukemaan EU:n yhtenäistä kattavaa joukkojen kokonaisuutta PRY-yhteistyötä koskevan ilmoituksen (10) mukaisesti ja edistymisluettelossa määritellyn EU:n joukkokokonaisuuden pohjalta (11). Yhteisen joukkovalikoiman periaatteen mukaisesti osallistuvien jäsenvaltioiden panosten olisi oltava linjassa yleistavoiteprosessin kanssa ja sisällettävä kaikki toimintavalmiit voimavarat (mukaan lukien esikunnat ja voimavarat, joita käytetään operaatioiden tukemiseen). Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi raportoitava näistä panoksista kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan,

                                          —

                                          kiinnitettävä erityistä huomiota vaikutuksiltaan suurten voimavaratavoitteiden täyttämiseksi tarvittavien valmiuksien tulevaan saatavuuteen optimoiden EU:n joukkoluetteloon suunnitellut tarjoukset lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Huomiota olisi kiinnitettävä kaikkien lyhyen aikavälin vaikutuksiltaan suurten voimavaratavoitteiden täyttämiseen. Niiden suunnittelutoimia mitataan yleistavoiteprosessin avulla. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi raportoitava näistä suunnittelutoimista kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan,

                              b)

                              ala-sitoumus 12.2: täydennettävä EU:n nopean sotilaallisen toiminnan toimintaperiaatteen mukaisesti nopean toiminnan tietokantaa, jotta sitä voidaan käyttää hyödyllisenä sotilaallisen suunnittelun välineenä ja edistää siten EU:n tavoitetason saavuttamista. Osallistumalla nopean toiminnan tietokannan täydentämiseen osallistuvat jäsenvaltiot ilmaisevat, että ne voivat mahdollisesti antaa käyttöön nopeasti toimintavalmiita joukkoja, voimavaroja ja niihin liittyvää tuki-infrastruktuuria, joita voidaan tarvittaessa nopeasti lähettää YTPP-sotilasoperaatioon tai EU:n tavoitetasoa tukevaan operaatioon tai käyttää niissä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta lähettämispäätöksiä koskeviin perustuslaillisiin vaatimuksiin. Tämän vuoksi kunkin osallistuvan jäsenvaltion olisi saatettava ajan tasalle nopean toiminnan tietokannassa oleva luettelo käytettävissä olevista sotilaallisista kokoonpanoistaan ja voimavaroistaan ennen sotilaallisen nopean toiminnan koordinointia käsittelevää vuotuista konferenssia. Tähän kuuluu maa-, meri- ja ilmatietokannan päivittäminen tai täydentäminen ja soveltuvin osin ilmoitus voimavarojen ja joukkojen valmiustasosta. Osallistuvilla jäsenvaltiolla tulisi olla pääsy nopean toiminnan tietokannan kyseiseen osaan, sillä näin tuetaan valmiuksia tehdä alustava arvio mahdollisuudesta käynnistää YTPP-sotilasoperaatio, tämän kuitenkaan vaikuttamatta luokittelua koskeviin vaatimuksiin. Tämän osalta esimerkkiskenaarioista johdettuun tarveanalyysiin perustuva ennuste kokoonpanoista ja voimavaroista mahdollistaisi sen, että osallistuvat jäsenvaltiot voisivat antaa nopean toiminnan tietokantaan tarkemmin määritellyn panoksen. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan kuvattava osallistumistaan tämän tietokannan täydentämiseen,

                              c)

                              ala-sitoumus 12.3: arvioitava nopeutetun poliittisen sitoumuksen toteutettavuutta kansallisella tasolla omia perustuslaillisia vaatimuksiaan noudattaen, myös tarkistamalla kansallista päätöksentekomenettelyään sen parantamiseksi, jollei niin ole jo tehty. Soveltuvilta osin kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi esitettävä myös nopean toiminnan skenaarioihin liittyvän päätöksenteon harjoitteleminen POLEX-tyyppisissä harjoituksissa ja niihin liittyvät havainnot,

                              d)

                              ala-sitoumus 12.4:

                                          —

                                          tarjottava keinojensa ja voimavarojensa rajoissa merkittävää tukea YTPP-sotilasoperaatioille tavoitteena täyttää joukkoluettelot ja noudattaen siten tavoitetasoa, joka on yhdessä sovittu YTPP-operaatioita varten. Tätä varten osallistuvat jäsenvaltiot antavat oikeudenmukaisen osuutensa joukkojen muodostamiseen, jonka parametrit niiden olisi määriteltävä mahdollisimman pian ja viimeistään kesän 2022 loppuun mennessä,

                                          —

                                          nämä taulukossa esitetyt panokset YTPP-sotilasoperaatioihin sisällytetään liitteenä korkean edustajan PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen, ja niitä olisi korostettava myönteisellä tavalla. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi vuosittain raportoitava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan panoksestaan YTPP-sotilasoperaatioiden joukkoluettelojen täyttämiseen, pyrkien näiden panosten määrän ylläpitämiseen tai kasvattamiseen, antaen näin oikeudenmukaisen osuuden YTPP-sotilasoperaatioiden joukkojen muodostamiseen,

                                          —

                                          osallistuvat jäsenvaltiot voisivat tässä prosessissa viitata kansallisiin ja kansainvälisiin sitoumuksiinsa, jotka edistävät eurooppalaista ja kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta,

                                          —

                                          näiden tekijöiden olisi lisättävä osallistuvien jäsenvaltioiden toimien avoimuutta, jotta voidaan tunnistaa merkittävä osallistuminen. Niitä olisi käytettävä myös kannustamaan ja tukemaan jäsenvaltioita, jotta ne lisäisivät mahdollisuuksiensa ja voimavarojensa puitteissa osallistumistaan YTPP-operaatioihin. Tätä varten annettaisiin suosituksia ja tarkasteltaisiin säännöllisesti näiden suositusten täytäntöönpanoa, myös poliittisella tasolla.

                              e)

                              ala-sitoumus 12.5: vahvistettava merkittävä ja toistuva osallistumisensa EU:n taisteluosastoihin periaatteessa vähintään neljä vuotta etukäteen ja valmisteltava ja koulutettava osallistuvat joukkonsa ja voimavaransa EU:n taisteluosastojen toiminta-ajatuksen ja EU:n taisteluosastojen valmisteluoppaan mukaisesti. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pian osallistuttava EU:n taisteluosastojen luettelon täyttämiseen ja kuvattava osuutensa kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan. Jokaisen osallistuvan jäsenvaltion panokset viiden vuoden ajanjakson kattavaan EU:n taisteluosastojen luetteloon sisällytetään liitteenä korkean edustajan PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen,

                              f)

                              ala-sitoumus 12.6: edistettävä konkreettisesti EU:n sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelman ja tämän alan PRY-yhteistyön hankkeiden täytäntöönpanoa kansallinen suvereniteetti, päätöksenteko, lait ja asetukset huomioon ottaen, muun muassa viemällä kansallisella tasolla eteenpäin neljää toimenpidettä, joista sovittiin 25 päivänä kesäkuuta 2018 annetuissa turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevissa neuvoston päätelmissä. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden olisi laadittava sotilaallista liikkuvuutta koskevat kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat, kuten kyseisten päätelmien 18 kohdassa todetaan; myöntäen rajat ylittävän liikkumisen luvan ja diplomaattisen selvityksen viidessä työpäivässä ja harkiten tämän ajanjakson lyhentämistä nopean toiminnan yksiköitä varten; luotava vahva yhteenliitetty kansallisten yhteyspisteiden verkosto, mukaan lukien niiden tehtävänkuvaus; sekä harjoiteltava sotilaallista liikkuvuutta kansallisissa ja/tai monenvälisissä harjoituksissa mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoteen 2024 mennessä. Niiden osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä laatineet sotilaallista liikkuvuutta koskevia kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia, olisi laadittava sellaiset välittömästi ja toimitettava kyseiset kansalliset suunnitelmansa yhteisen työalustan kautta sekä kuvattava ne myös kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan. Osallistuvien jäsenvaltioiden asiaa koskevat pyrkimykset olisi sisällytettävä liitteenä korkean edustajan PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen.

                  18.

                  Sitoumus 13: Joukkojen yhteistoimintakyvyn osalta osallistuvien jäsenvaltioiden olisi

                              a)

                              alasitoumus 13.1:

                                          —

                                          käytettävä EU:n taisteluosastojen valmisteluopasta, mukaan lukien EU:n taisteluosastojen joukkokokonaisuuksien yhteiset arviointi- ja validointiperusteet, jotka ovat Naton standardien mukaisia, säilyttäen samalla kansallisen sertifioinnin. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ne kouluttavat ja sertifioivat joukkonsa, esimerkiksi laatimalla valmisteluvaihetta varten EU:n taisteluosastojen harjoitusohjelman ja toteuttamalla lopullisen tositilanneharjoituksen (LIVEX) osana taisteluosastojen sertifiointipakettia,

                                          —

                                          eriteltävä kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ne aikovat panna täytäntöön kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden joukkojen käyttöön tarkoitetut yhteiset tekniset ja operatiiviset standardit ottaen samalla huomioon tarpeen varmistaa unionin ja Naton yhteentoimivuus ja yhdenmukaisuus sekä varmistaen, että mahdollisimman suuren yhteentoimivuuden asianmukaisten edellytysten olisi oltava käytössä, jotta kaikki osallistuvat jäsenvaltiot voivat täyttää sitoumuksensa,

                              b)

                              alasitoumus 13.2: ilmoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan tämänhetkinen osallistumisensa tai pyrkimyksensä osallistua eurooppalaisiin monikansallisiin rakenteisiin, etenkin niihin, jotka ovat unionin käytettävissä, sekä osallistumisen mahdollista tehostamista koskevat aikeet. Osallistuvien jäsenvaltioiden panokset eurooppalaisiin monikansallisiin rakenteisiin sisällytetään liitteenä korkean edustajan PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevaan vuosikertomukseen.

                  19.

                  Sitoumus 14:

                              —

                              Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi Euroopan rauhanrahaston perustamisesta annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (12) uudelleentarkastelua koskevan 75 artiklan 1 kohdan mukaisesti pyrittävä harkitsemaan ja määrittelemään ja niitä kehotetaan ehdottamaan vaihtoehtoja ja mahdollisuuksia kunnianhimoisen lähestymistavan muodostamiseksi YTPP:n sotilasoperaatioiden yhteiselle rahoitukselle sen lisäksi, mikä määritellään päätöksen (YUTP) 2021/509 mukaisesti yhteiseksi kustannukseksi. Osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään tätä varten arvioimaan kustannukset, jotka on erityisesti pyydetty käsittelemään kelpoisina rahoitukseen vuoden aikana ad hoc -pohjalta, ja/tai kustannukset, joita voitaisiin ehdottaa kansallisesta näkökulmasta kelpoisiksi yhteiseen rahoitukseen. Päätöksen (YUTP) 2021/509 uudelleentarkastelulausekkeen mukaisesti kolmen vuoden välein tehtäviksi kaavailtujen kyseisen päätöksen tarkistusten yhteydessä tai osallistuvan jäsenvaltion pyynnöstä osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään yhteisesti ja asianmukaisesti arvioimaan näitä ehdotuksia Euroopan rauhanrahaston komiteassa taustana neuvoston myöhempiä keskusteluja varten, joita käydään yhteisten kustannusten luetteloon mahdollisesti tehtävistä muutoksista,

                              —

                              lisäksi osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään sisällyttämään ehdotuksiinsa mahdollisia lisäkeinoja osallistua YTPP:n sotilasoperaatioiden kustannusten rahoitukseen. Osallistuvia jäsenvaltioita kehotetaan sisällyttämään molempia näkökohtia koskevat havaintonsa kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiinsa,

                              —

                              lisäksi voitaisiin tutkia nykyisten rahoituskannustimien (esim. Euroopan puolustusviraston ad hoc -hankkeiden vapautus arvonlisäverosta) järjestelmällisempää käyttöä puolustusalan yhteistyön tukemiseksi, YTPP:n sotilasoperaatiot mukaan luettuina.

            Sitoumukset 15–17

                  20.

                  Sitoumus 15: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi lisättävä vuoteen 2025 mennessä sellaisten voimavarojen kehittämishankkeidensa määrää ja laajuutta, joiden toteuttamisessa niiden olisi myös edistyttävä ja jotka auttavat korjaamaan voimavarojen puutteet, jotka on määritelty voimavarojen kehittämissuunnitelmassa (mukaan lukien vaikutuksiltaan suuret voimavaratavoitteet) ja kuvattu unionin voimavarojen kehittämisen prioriteeteissa, myös asiaa käsittelevissä strategisissa tapaustutkimuksissa ja CARDin yhteydessä tehdyissä havainnoissa ja suosituksissa, mukaan lukien tunnistetut yhteistoimintamahdollisuudet erityisesti painopistealoilla. Tässä yhteydessä osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä lisähuomiota yhteistoimintaan seuraavilla aloilla: hybridiuhkien torjuminen, ilmastonmuutos, energiaturvallisuus, merellinen turvallisuus, avaruuteen liittyvät näkökohdat ja nousevat ja murrokselliset teknologiat, mukaan lukien tekoäly. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi toimitettava tulevien vuosien suunnitelmansa erittelemällä yhteistoiminnallisten hankkeidensa määrää ja arvioitua laajuutta rahoituksen kannalta, ja toimittava tiedot kansallisista hankkeistaan, joiden avulla voidaan korjata voimavarojen kehittämissuunnitelmassa määritetyt voimavarapuutteet. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi myös esitettävä arvionsa kyseisten hankkeiden merkityksestä unionin strategisen riippumattomuuden lisäämisen ja yhdennetymmän, kestävämmän, innovatiivisemman ja kilpailukykyisemmän sekä yhteistyölle avoimena pysyvän Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) kannalta. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava sellaisten toimien osalta, joihin liittyy teollinen tai teknologiaulottuvuus, minkä tyyppistä eurooppalaista teollisuuden tai teknologian alaa niiden on määrä vahvistaa.

                  21.

                  Sitoumus 16: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan asiaankuuluvista kansallisella tasolla tehdyistä päätöksistä ja toteutetuista toimista, jotta tulevissa hankkeissa kansallisella tasolla havaittujen voimavarapuutteiden korjaamiseksi ensisijaisena vaihtoehtona pidetään edelleen eurooppalaista yhteistoiminnallista lähestymistapaa. CODABA-tietokannan aktiivinen käyttö sekä CARDissa yksilöidyt yhteistoimintamahdollisuudet ja erityisesti painopistealat voisivat helpottaa kyseisen sitoumuksen täyttämistä. Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi lueteltava kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ne yhteistoiminnalliset hankkeet ja monikansalliset toimet, jotka niiden arvion mukaan korjaavat kansallisella tasolla havaitut puutteet, ja esitettävä suunnitelma siitä, miten ne aikovat lisätä yhteistoiminnallisen lähestymistavan käyttöä tässä yhteydessä.

                  22.

                  Sitoumus 17: Koska kaikki osallistuvat jäsenvaltiot edistävät yhtä tai useampaa PRY-yhteistyön hanketta, kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi oltava tiedot kaikista niiden PRY-yhteistyön hankkeisiin tiettynä aikana tarjoamista voimavaroista ja asiantuntemuksesta ja siitä, millainen strateginen vaikutus kyseisillä hankkeilla on unioniin ja osallistuvien jäsenvaltioiden puolustusvoimavarojen toimintaympäristöön. Tässä voitaisiin myös tuoda esiin voimavarojen kehittämiseen eurooppalaisessa viitekehyksessä liittyvät tehtävät, jotka osallistuvat jäsenvaltiot aikovat hoitaa.

            Sitoumukset 18–20:

                  23.

                  Sitoumus 18: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi vuosien 2021–2025 PRY-yhteistyön kaudella varmistettava, että ne hyödyntävät Euroopan puolustusvirastoa parhaalla mahdollisella tavalla yhteisten voimavarojen kehittämisen eurooppalaisena foorumina. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ilmoitettava, mihin hankkeisiin ne osallistuvat, sekä kyseisiin hankkeisiin liittyvä Euroopan puolustusviraston kautta järjestetty rahoitus käyttäen vertailukohtana vuoden 2020 lukuja ja ottaen kolmivuotisen aikaikkunan vähimmäisvaatimukseksi kullekin kansallisen täytäntöönpanosuunnitelman päivitykselle ja esittämällä luettelo seuraaville vuosille kaavailluista toimista, mukaan lukien kansallisen lainsäädön mukaisesti suunnitellut voimavara-alat ja toiminnan tyyppi. Osallistuvia jäsenvaltioita kehotetaan ilmoittamaan kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan, miten ja missä tilanteissa ne pitävät puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatiota (OCCAR) ensisijaisena yhteistoiminnallisena ohjelman hallinto-organisaationa, ja antamaan tiedot päätöksistä, joita on tehty tarvittaessa toisen monikansallisen ohjelman hallinto-organisaation valitsemiseksi, samalla kun OCCARia on pidetty yhtenä vaihtoehtona. Tämä ei vaikuta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (13) soveltamiseen.

                  24.

                  Sitoumus 19: Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi osoitettava vuosien 2021–2025 PRY-yhteistyön kautena, että niiden yhteistoiminnalliset voimavarahankkeet, myös PRY-yhteistyön hankkeet, edistävät osaltaan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovaatioita koko unionissa, koska ne tukevat ja edistävät rajatylittävää yhteistyötä, myös pk-yrityksissä, sekä vahvistavat ja parantavat puolustustuotteiden ja -teknologioiden toimitusvarmuutta. Eurooppa-neuvoston jäsenten 26 päivänä helmikuuta 2021 antaman julkilausuman mukaisesti osallistuvat jäsenvaltiot pyrkisivät myös edistämään tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia ja vähentämään kriittisiin teknologioihin ja arvoketjuihin liittyviä eurooppalaisia strategisia riippuvuuksia, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kansallisiin päätöksentekoprosesseihin.

                              a)

                              Kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi osoitettava, miten asianmukaisella teollisuuspolitiikalla, jos sellainen on olemassa, ohjataan yhteistoiminnallisten voimavarojen kehittämishankkeiden kehittämistä tarpeettomien päällekkäisyyksien välttämiseksi, ja nimettävä vahvistuneet teollisuudenalat ja ne alat, joilla päällekkäisyydet on voitu välttää.

                              b)

                              Osallistuvat jäsenvaltiot raportoivat yhteistyöohjelmistaan, jotka saavat Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman mukaista ja/tai EU:n puolustusrahastosta myönnettävää unionin yhteisrahoitusta sitoumusten 3 ja 8 mukaisesti.

                  25.

                  Sitoumus 20:

                              a)

                              Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi osoitettava vuosien 2021–2025 PRY-yhteistyön kautena, että niiden yhteistyöohjelmat hyödyttävät yhteisöjä, jotka tuovat lisäarvoa unionin alueelle (esimerkiksi aikaansaatuihin tuloksiin ja teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät näkökohdat, teknologiset parannukset ja markkinamahdollisuuksien luominen). Kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi päätöksen (YUTP) 2020/1639 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja soveltuvilta osin ilmoitettava, mitkä yhteisöt hyötyvät yhteistyöohjelmista sekä miten tämä vaikuttaa Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan.

                              b)

                              Osallistuvat jäsenvaltiot osoittavat direktiivin 2009/81/EY mukaisesti, että hankintastrategioilla, joita ne ovat toteuttaneet vuosina 2021–2025, on myönteinen vaikutus Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan. Tämä voidaan osoittaa esittämällä luettelo puolustusinvestointien absoluuttisesta määrästä ja suhteellisesta osuudesta, joka kohdennetaan unionissa kehitettyihin ja tuotettuihin ratkaisuihin. Kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissa olisi annettava tietoja etenkin voimavara-alasta ja teknologia-alasta voimavarojen kehittämissuunnitelmassa sovitun mukaisesti sekä hankintastrategiasta niiden voimavarahankkeiden osalta, joilla on teollinen ulottuvuus.

            III   Tulevat toimet

                  26.

                  Tämän suosituksen antamisen jälkeen osallistuvat jäsenvaltiot tarkistavat ja saattavat ajan tasalle kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmansa ja toimittavat ne PRY-yhteistyön sihteeristölle viimeistään 10 päivänä maaliskuuta 2022 ja vuosittain sen jälkeen viimeistään tuona samana päivämääränä päätöksen (YUTP) 2017/2315 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen päätöksen 6 artiklan 3 kohdassa säädettyä arviointimenettelyä varten. Kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin olisi joka toinen vuosi liitettävä korkean tason poliittinen lausuma, jossa osallistuvat jäsenvaltiot voisivat kuvailla tärkeimpiä saavutuksia ja ilmoittaa erityiset kansalliset prioriteetit sekä jakaa kokemuksiaan suunnittelusta ja panoksesta kaikkien tiukempien sitoumusten täyttämiseen. Osallistuvien jäsenvaltioiden ja korkean edustajan välisiä säännöllisiä korkean tason poliittisia keskusteluja olisi jatkettava poliittisen painoarvon varmistamiseksi.

                  27.

                  Ottaen huomioon PRY-yhteistyötä koskevan ilmoituksen, jossa myös muistutetaan tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteesta, ja strategisen kompassin tulokset, osallistuvat jäsenvaltiot arvioivat viimeistään vuoden 2025 loppuun mennessä toteutettavan strategisen uudelleentarkastelumenettelyn yhteydessä kaikkien PRY-yhteistyön sitoumusten täyttämistä sekä keskustelevat ja päättävät uusista sitoumuksista, jotta voidaan siirtyä uuteen vaiheeseen kohti Euroopan yhdentymistä turvallisuuden ja puolustuksen alalla. Strategisen uudelleentarkastelumenettelyn tulosten mukaisesti neuvoston olisi vuoden 2026 alussa hyväksyttävä kolmannet täsmällisemmät tavoitteet, tarvittaessa ajan tasalle saatettuina ja tehostettuina, ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan.

                  28.

                  Korkean edustajan olisi otettava tämä suositus huomioon vuodesta 2022 alkaen PRY-yhteistyötä koskevassa vuosikertomuksessa, joka tukee arviointia kunkin osallistuvan jäsenvaltion tiukempien sitoumusten täyttämisestä.

                  29.

                  Kumotaan 15 päivänä lokakuuta 2018 annettu suositus.

         Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUVL C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2020/1639, annettu 5 päivänä marraskuuta 2020, niiden yleisten edellytysten vahvistamisesta, joiden mukaisesti kolmansia valtioita voitaisiin poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan yksittäisiin PRY-yhteistyön hankkeisiin (EUVL L 371, 6.11.2020, s. 3).

         (4)  Erityisesti Liite I - PRY-yhteistyön periaatteet.

         (5)  Kuten turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta 17 päivänä kesäkuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan: ”Strategisen kompassin pohjana on uhka-analyysi sekä muut mahdolliset temaattiset panokset, ja siinä määritellään (...) poliittinen suunta sekä erityiset ja yleiset tavoitteet.”

         (6)  Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).

         (7)  Euroopan puolustusviraston (EDA) puolustustietojen määritelmien luettelon mukaisesti (EDA201807105).

         (8)  Naton asiaankuuluvan puolustusmenoja koskevan nykyisen ohjeistuksen mukaista tasoa, joka on 2 prosenttia BKT:stä, sovelletaan ainoastaan niihin osallistuviin jäsenvaltioihin, jotka ovat myös Naton jäseniä, eikä se ole PRY-yhteistyön yhteisesti sovittu tavoite.

         (9)  EDAn ministeritason johtokunta hyväksyi marraskuussa 2007 investoinneille neljä yhteistä vertailuarvoa: 20 prosenttia kaikista puolustusmenoista tarvikehankintoihin (myös T&K ja T&T), 35 prosenttia kaikista tarvikemenoista yhteistoiminnallisiin eurooppalaisiin tarvikehankintoihin, 2 prosenttia kaikista puolustusmenoista puolustusalan tutkimusta ja teknologiaan (T&T) ja 20 prosenttia kaikista puolustusalan T&T-menoista yhteistoiminnalliseen eurooppalaiseen puolustusalan T&T:aan.

         (10)  Erityisesti Liite I - PRY-yhteistyön periaatteet.

         (11)  Yleistavoiteprosessin ja erityisesti joukkoluettelon tarkoituksena on saada kattava käsitys YTPP-operaatioita varten mahdollisesti käytettävissä olevista joukoista ja niiden asiaankuuluvista valmiuksista, tämän kuitenkaan vaikuttamatta tai liittymättä YTPP-operaatioiden joukkojen muodostamisprosesseihin.

         (12)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/509, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (OJ L 102, 24.3.2021, s. 14).

         (13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).