               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Kap Verden kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimuksen  täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Komissio ehdottaa neuvotteluja Kap Verden tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uudesta pöytäkirjasta, joka vastaa unionin laivaston tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Nykyinen Euroopan unionin ja  Kap Verden välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus tehtiin 30. joulukuuta 2006
                     1
                  . Kalastuskumppanuussopimuksen nykyistä pöytäkirjaa
                     2
                  , joka on voimassa neljä vuotta, alettiin soveltaa 23. joulukuuta 2014, ja sen voimassaolo päättyy 22. joulukuuta 2018. Siinä vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet ja unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus. EU:n Kap Verdelle suorittama vuotuinen taloudellinen korvaus on 550 000 euroa ensimmäisten kahden vuoden ajan, ja siitä 275 000 euroa osoitetaan alakohtaiseen tukeen, ja 500 000 euroa viimeisten kahden vuoden ajan, josta 250 000 euroa osoitetaan alakohtaiseen tukeen.

               Kap Verden kanssa tehdyssä kalastuskumppanuussopimuksessa jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet kolmea jäsenvaltiota (Espanja, Ranska ja Portugali) edustaville EU:n aluksille. Euroopan unionilla on läntisen Afrikan alueella jo hyvin kehittynyt kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkosto, jonka muodostavat Marokon, Mauritanian, São Tomé ja Príncipen, Senegalin, Liberian sekä Norsunluurannikon kanssa tehdyt sopimukset.

                  Kalastuskumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että EU:n vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Lisäksi kalastuskumppanuussopimuksilla edistetään EU:n ja sen kumppanimaiden välistä tieteellistä yhteistyötä sekä lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen paremman hoidon varmistamiseksi. Sopimuksilla myös kannustetaan kalastusalan hallintaan tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja tarjoamalla rahoitusta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaan sekä tuetaan paikallisen kalastusalan kestävää kehitystä. Kalastuskumppanuussopimukset vahvistavat Euroopan unionin asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä, erityisesti Kansainvälisessä Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa, joka on kansainvälisen oikeuden nojalla perustettu elin, jonka tehtävänä on laajasti vaeltavien lajien säilyttäminen ja hoito alueella.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uudesta pöytäkirjasta Kap Verden kanssa käytävät neuvottelut ovat EU:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maihin nähden toteuttaman ulkoisen toiminnan mukaiset, ottaen erityisesti huomioon unionin tavoitteet, jotka liittyvät demokratian periaatteisiin ja ihmisoikeuksiin.

                  Kalastuskumppanuussopimus täydentää muuttoliikettä koskevaa uutta kumppanuuskehystä
                     3
                  , ja taloudellisen toiminnan kasvu kalastusalalla auttaa käsittelemään Kap Verden maastamuuton syitä, vaikka nämä vaikutukset ovatkin hyvin paikallisia.

               2.SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuosina 2017–2018 Kap Verden kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

                  Arvioinnissa pääteltiin, että tonnikalan pyyntiä harjoittava EU:n kalastussektori on erittäin kiinnostunut kalastamaan Kap Verden vesillä ja että uuden pöytäkirjan avulla voitaisiin tehostaa seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantaa kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella. Pöytäkirjan mukaisesti suoritettavan taloudellisen korvauksen suuruus huomioon ottaen pöytäkirjan uusiminen hyödyttäisi myös Kap Verdeä.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Kap Verden kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa on toteutettu kuulemisia.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut. Neuvotteluohjeissa suositetaan myös, että pöytäkirjaan sisällytetään lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uuteen pöytäkirjaan sisältyy velvoite taloudellisen korvauksen suorittamisesta Kap Verdelle vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti ja erityisesti määrärahojen osoittaminen kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                  4
               .

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2018 toisella neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  - neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Kap Verden kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä,

                  - komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa,

                  - komissio käy neuvottelut erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti,

                  - neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Kap Verden kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimuksen
                  täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               olisi aloitettava neuvottelut Kap Verden kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio aloittamaan neuvottelut Kap Verden kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemiseksi.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään yhteistyössä neuvoston ulkoisen kalastuspolitiikan työryhmän kanssa neuvoston antamien ja tämän päätöksen liitteessä olevien neuvotteluohjeiden pohjalta.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 414, 30.12.2006, s. 36.

                     (2)

                        EUVL L 369, 24.12.2014, s. 3.

                     (3)

                        KOM(2016) 385 lopullinen, 7.6.2016.

                     (4)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti ((2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Kap Verden kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimuksen  täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               LIITE

               Neuvotteluohjeet uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Euroopan unionin ja Kap Verden välillä

               –Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Kap Verden väliseen kalastuskumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan uusiminen yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 hyväksyttyjen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Jotta uudella pöytäkirjalla edistettäisiin kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Kap Verden molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraavaan:

               ·Varmistetaan EU:n laivaston aluksille pääsy Kap Verden kalastusalueelle sekä tarvittavat luvat kyseisellä alueella harjoitettavaa kalastusta varten ja näin muun muassa ylläpidetään EU:n toimijoiden käytettävissä olevien kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien kestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoimet olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että eräät kyseessä olevista kannoista ovat luonteeltaan laajasti vaeltavia.

               ·Pyritään saamaan EU:n laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja, ottaen huomioon EU:n laivaston toiminta alueella, tuoreimpien ja parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten arvioiden valossa.

               ·Käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa asianomaisen maan kehitystavoitteiden mukaisesti erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta sekä parantaa työllisyystilannetta, minkä kautta voidaan muun muassa puuttua Kap Verden maastamuuton syihin.

               ·Sisällytetään pöytäkirjaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               ·Sisällytetään pöytäkirjaan lauseke, jonka mukaan EU:n laivastolla on etuuskohteluun perustuva pääsy Kap Verden kalastusalueelle, ja lauseke samojen teknisten edellytysten soveltamisesta kaikkiin ulkomaisiin laivastoihin.

               –Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi, uuteen pöytäkirjaan olisi sisällytettävä sen väliaikaista soveltamista koskeva lauseke.

               –Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·Euroopan unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               ·painopisteet ja alakohtaisen tuen tehokasta täytäntöönpanoa ja säännöllistä seurantaa koskevat menettelyt.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyn päätöksen 2008/713/EY kumoamisesta

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyn päätöksen 2008/713/EY kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 8 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2008/713/EY
                  1
                Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että niiden tietojen mukaan, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 2008, maan julkisen talouden alijäämän odotettiin kasvavan budjettivuonna 2008–2009 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jolloin se ylittäisi perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi maaliskuun 2008 budjetin julkaisemisen jälkeen 13 päivänä toukokuuta 2008 ilmoitetun ja budjettivuonna 2008–2009 toteutettavan henkilöihin kohdistuvan tuloveron alennuksen odotettiin kasvattavan kyseisen budjettivuoden alijäämää entisestään. Tämän toimenpiteen lisääminen komission kevään 2008 talousennusteeseen tarkoitti sitä, että alijäämä kasvaisi 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2008–2009. Liiallista alijäämää ei myöskään pidetty väliaikaisena, sillä komission talousennusteessa arvioitiin, että alijäämä olisi 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2009–2010, olettaen, että politiikka pysyy muuttumattomana. Neuvosto totesi myös, että julkisen talouden velkasuhde pysyi selvästi 60 prosentin viitearvon alapuolella, vaikkakin sen arvioitiin kasvavan budjettivuoteen 2009–2010 asti.

               (2)Neuvosto antoi samana päivänä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla Yhdistyneelle kuningaskunnalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään budjettivuonna 2009–2010. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 8 päivän tammikuuta 2009.

               (3)Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan nojalla, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 8 päivänä heinäkuuta 2008 antaman suosituksen johdosta.
                  2

               (4)Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla Yhdistetylle kuningaskunnalle tarkistetun suosituksen, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään budjettivuonna 2014–2015, ottaen huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden rahoitusasema budjettivuonna 2009–2010 oli seurausta sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joiden vaikutus oli noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mitä voidaan pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisena, ja automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta. Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositeltiin erityisesti, että supistaakseen julkisen talouden alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla, sen olisi varmistettava, että julkisen talouden sopeutustoimet ovat vuosittain keskimäärin 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015. Tässä 2 päivänä joulukuuta 2009 antamassaan suosituksessa neuvosto vahvisti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti 2 päivän kesäkuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä tuloksellisia toimia oli toteutettava

               (5)Komissio katsoi kevään 2010 talousennusteensa perusteella 6 päivänä heinäkuuta 2010, että Yhdistynyt kuningaskunta oli toteuttanut tuloksellisia toimia ja näin noudattanut 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettua neuvoston suositusta.

               (6)Neuvosto teki 19 päivänä kesäkuuta 2015 perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan nojalla päätöksen
                  3
               , jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto totesi, että Yhdistyneen kuningaskunnan reaalisen BKT:n kasvu oli supistunut merkittävästi vuosien 2008–2009 maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin seurauksena, mikä oli vaikuttanut myös sen julkiseen talouteen. Yhdistynyt kuningaskunta oli tämän jälkeen toteuttanut vakauttamissuunnitelman, ja julkisen talouden alijäämä oli supistunut suhteessa BKT:hen joka vuosi budjettivuosien 2009–2010 ja 2014–2015 välisenä aikana. Sitä vastoin julkisen talouden velkasuhteen kasvu oli jatkunut tänä aikana, mikä oli johtunut pääasiassa julkisen sektorin alijäämästä mutta myös rahoitussektorin toimenpiteistä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden vakauttamisohjelman laatimisesta ja toteuttamisesta huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut lopettanut liiallisen alijäämän tilannetta viimeistään budjettivuonna 2014–2015. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut noudattanut neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaista keskimääräistä vuotuista julkisen talouden sopeutusta, jonka piti olla 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (7)Neuvosto antoi samana päivänä perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla Yhdistyneelle kuningaskunnalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään budjettivuonna 2016–2017. Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositeltiin erityisesti, että sen olisi saavutettava julkisen sektorin alijäämä, joka on suhteessa BKT:hen 4,1 prosenttia budjettivuonna 2015–2016 ja 2,7 prosenttia budjettivuonna 2016–2017, minkä odotettiin komission kevään 2015 tarkistetun talousennusteen perusteella vastaavan rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttia budjettivuonna 2015–2016 ja 1,1 prosenttia budjettivuonna 2016–2017.

               (8)Komissio katsoi 16 päivänä marraskuuta 2015, että Yhdistynyt kuningaskunta oli toteuttanut neuvoston 19 päivänä kesäkuuta 2015 antaman suosituksen mukaisesti tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään budjettivuonna 2016–2017.

               (9)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan (N:o 12) 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009
                  4
                3 artiklan nojalla annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

               (10)Neuvosto antaa päätökset liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevien päätösten kumoamisesta toimitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla
                  5
               .

               (11)Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ilmoituksen syyskuussa 2017, sekä vuoden 2017 lähentymisohjelman ja komission syksyn 2017 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

               –Yhdistynyt kuningaskunta on saavuttanut suositellut julkisen talouden alijäämää koskevat tavoitteet viime vuosina. Julkisen talouden nimellinen alijäämä oli suurimmillaan 10 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2009–2010. Tämän jälkeen se on supistunut tasaisesti 19 päivänä kesäkuuta 2015 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti ja oli 4 prosenttia budjettivuonna 2015–2016 ja 2,3 prosenttia budjettivuonna 2016–2017. Jakson aikana toteutetut julkisen talouden vakauttamistoimet ovat olleet pitkälti menoperusteisia niin, että juoksevien menojen kokonaismäärä supistui 42,9 prosentista 38 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuosien 2009–2010 ja 2016–2017 välisenä aikana. Alijäämän supistumiseen on vaikuttanut, vaikkakin vähäisemmässä määrin, myös julkisen talouden tulojen kasvu 37,4 prosentista 38,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuosien 2009–2010 ja 2016–2017 välisenä aikana.

               –Vuosien 2016–2017 lähentymisohjelmassa, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat 27 päivänä huhtikuuta 2017 ja joka kattaa kauden budjettivuodesta 2016–2017 budjettivuoteen 2021–2022, ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä kasvaa 2,8 prosenttiin budjettivuonna 2017–2018 ja supistuu sen jälkeen 1,9 prosenttiin budjettivuonna 2018–2019. Tämä ennuste perustui tietoihin, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 2017. Niiden mukaan julkisen talouden alijäämä olisi 2,7 prosenttia budjettivuonna 2016–2017. Lähentymisohjelman toimittamisen jälkeen Office for National Statistics (ONS) on tarkistanut arviotaan budjettivuoden 2016–2017 julkisen talouden alijäämästä alaspäin, 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole tämän jälkeen julkaisseet päivitettyä ennustetta julkisen talouden alijäämästä, mutta komission syksyn 2017 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,5 prosenttia budjettivuonna 2017–2018, 1,8 prosenttia budjettivuonna 2018–2019 ja 1,3 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               –Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on kohentunut 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuosien 2008–2009 ja 2016–2017 välisenä aikana.

               –Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden bruttovelkasuhde on kasvanut merkittävästi sen jälkeen, kun neuvosto päätti 8 päivänä heinäkuuta 2008, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä. Julkisen talouden velkasuhde kasvoi 41 prosentista 86,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuosien 2007–2008 ja 2016–2017 välisenä aikana. Tämä johtuu julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvusta ja finanssialan toimista tänä aikana. Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan saavuttaneen huippunsa budjettivuonna 2016–2017 ja supistuvan asteittain niin, että se on 82,9 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2019–2020.

               (12)Perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan nojalla neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

               (13)Neuvoston näkemyksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan liiallinen alijäämä on korjattu, ja sen vuoksi päätös 2008/713/EY olisi kumottava.

               (14)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan budjettivuodesta 2017–2018 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin vähimmäistavoitetta, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

               2 artikla

               Kumotaan päätös 2008/713/EY.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2008/713/EY, tehty 8 päivänä heinäkuuta 2008, liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL L 238, 5.9.2008, s. 5).

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2009/409/EY, tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009, sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Yhdistynyt kuningaskunta toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä heinäkuuta 2008 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia (EUVL L 132, 29.5.2009, s. 11).

                     (3)

                        Neuvoston päätös (EU) 2015/1098, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2015, sen toteamisesta, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen johdosta (EUVL L 180, 8.7.2015, s. 1).

                     (4)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks.
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
            {SWD(2017) 603 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romaniassa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Romanialle suosituksen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  2
                nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaa 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen.
                  3
                Romanialle suositeltiin, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti Romanialle määräajaksi 15 päivän lokakuuta 2017 raportoida neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut suosituksen pohjalta.

               (2)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017
                  4
               , että Romania varmistaa vuonna 2017 noudattavansa 16 päivänä kesäkuuta 2017 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta. Romanialle suositeltiin, että se toteuttaa vuonna 2018 merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti jatkaakseen sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion mukaan vaatimuksena on, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (3)Komissio teki 26 ja 27 päivänä syyskuuta 2017 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikalla tapahtuvaa valvontaa varten neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio raportoi havainnoistaan neuvostolle 24 päivänä lokakuuta 2017 ja julkaisi ne toimitettuaan ensin alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille.

               (4)Romanian viranomaiset toimittivat 13 päivänä lokakuuta 2017 kertomuksen tuloksellisista toimista neuvoston 16 päivänä kesäkuuta 2017 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto päätteli [XX] Romanian viranomaisten kertomuksessaan toteutetuista toimista esittämien tietojen ja syksyn 2017 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               (5)Romania toteuttaa myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, ja sen talouskasvu on nopeaa ja tuotantokuilu positiivinen. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2017 poikkeavan maan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia, sille on tämän vuoksi syytä antaa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

               (6)Komission syksyn 2017 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romaniassa eletään vuosina 2017 ja 2018 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosentin kynnysarvon suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun sopeutuskaavion, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, mukainen vaadittu rakenteellinen vähimmäissopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (7)Komission ennusteen mukaan Romanian rakenteellinen alijäämä kasvaa 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kun 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetussa neuvoston suosituksessa edellytettiin vähintään 0,5 prosentin rakenteellista supistumista suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan Romanian alijäämän ennustetaan pysyvän vuonna 2017 perussopimuksessa määrätyssä 3 prosentin viitearvossa suhteessa BKT:hen ja ylittävän sen vuonna 2018 merkittävästi.

               (8)Neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 suosittamaa 0,5 prosentin sopeutusta suhteessa BKT:hen olisi täydennettävä lisätoimilla, jotka ovat tarpeen Romanian saattamiseksi takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle vuosien 2016 ja 2017 lipsumisten jälkeen. Kun otetaan huomioon havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä ansiosta sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta nopeutuu. Rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 0,8 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2018 tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018.

               (9)Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuonna 2018 edelleen 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2017 talousennusteen mukaiseen vuoden 2018 perusskenaarioon.

               (10)Komission syksyn 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Jos vaadittu rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna vuotta 2017 koskevaan ennusteeseen, varmistettaisiin myös, että Romania noudattaa vuonna 2018 selvästi julkisen talouden alijäämän viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (11)Tässä suosituksessa esitettävillä vuotta 2018 koskevilla vaatimuksilla kumotaan ja korvataan 11 päivänä heinäkuuta 2017 annetun Romanialle osoitetun julkista taloutta koskevan neuvoston suosituksen vastaavat osat.

               (12)Romanian olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2018 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

               (13)On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

               SUOSITTAA,

               ETTÄ ROMANIA

               (1)toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaa vähintään 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja saattaa näin Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               (2)käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

               (3)raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nettomääräiset julkiset menot koostuvat julkisten menojen kokonaismäärästä ilman korkoja, unionin ohjelmista aiheutuvista menoista, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja muista kuin harkinnanvaraisista muutoksista työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (3)

                        Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1).

                     (4)

                        Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Romanian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 261, 9.8.2017, s. 98).