title: Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä marraskuuta 2021, osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa 2021/C 464/02

text:
               17.11.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 464/10

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 16 päivänä marraskuuta 2021,
      osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa
      (2021/C 464/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan 6 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklaan perustuvasta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 10,
      ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (1),
      ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään, että neuvosto hyväksyy päätöksiä ja antaa suosituksia, joissa arvioidaan voimavaratarjouksia, joita osallistuvat jäsenvaltiot ovat tehneet sovittujen sitoumusten noudattamiseksi kyseisen päätöksen 6 artiklassa kuvatun mekanismin mukaisesti.

                  (2)

                  Päätöksen (YUTP) 2017/2315 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että neuvosto tarkastelee kerran vuodessa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, PRY-yhteistyöstä antaman vuosikertomuksen perusteella, noudattavatko osallistuvat jäsenvaltiot edelleen kyseisen päätöksen 3 artiklassa tarkoitettuja tiukempia sitoumuksia.

                  (3)

                  PRY:n strategisesta tarkastelusta 2020 20 päivänä marraskuuta 2020 annettujen neuvoston päätelmien liitteen lisäyksessä 1 esitetään, että korkea edustaja laatii kunkin vuoden heinäkuuhun mennessä PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen, jotta neuvosto hyväksyy kyseisen vuoden marraskuuhun mennessä suosituksensa osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta PRY-yhteistyön puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa. Etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten 6 päivänä maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (2) 16 kohdassa esitetään, että Euroopan unionin sotilaskomitean olisi toimitettava poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle (PTK) sotilaallinen kannanotto ja suosituksia, jotta PTK voisi valmistella neuvoston suorittamaa uudelleentarkastelua siitä, noudattavatko osallistuvat jäsenvaltiot edelleen tiukempia sitoumuksia.

                  (4)

                  Pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (3) 26 kohdassa esitetään, että korkean edustajan olisi otettava kyseinen suositus huomioon PRY-yhteistyötä koskevassa vuosikertomuksessa, joka tukee arviointia kunkin osallistuvan jäsenvaltion tiukempien sitoumusten täyttämisestä.

                  (5)

                  Korkea edustaja toimitti neuvostolle 7 päivänä heinäkuuta 2021 PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta koskevan vuosikertomuksensa, jäljempänä ”vuosikertomus”, jossa käsitellään myös sitä, miten kukin osallistuva jäsenvaltio noudattaa sitoumuksiaan päivitetyn ja tarkistetun kansallisen täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisesti.

                  (6)

                  Neuvoston olisi näin ollen annettava tältä pohjalta suositus osallistuvien jäsenvaltioiden edistymisen arvioimisesta PRY-yhteistyön puitteissa tehtyjen sitoumusten noudattamisessa,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      I   Tavoite ja soveltamisala

                  1.

                  Tämän suosituksen tavoitteena on arvioida voimavaratarjouksia, joita osallistuvat jäsenvaltiot ovat tehneet PRY-yhteistyön puitteissa annettujen tiukempien sitoumusten noudattamiseksi, vuosikertomuksen perusteella ja osallistuvien jäsenvaltioiden vuonna 2021 esittämien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien mukaisesti.

            II   Havainnot ja arviointi

                  2.

                  Vuosikertomus tarjoaa vakaan perustan arvioida PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta, mukaan lukien sitä, miten kukin osallistuva jäsenvaltio noudattaa sitoumuksiaan kansallisen täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisesti.

                  3.

                  Vastaamalla Euroopan nykyisiin ja tuleviin turvallisuus- ja puolustustarpeisiin erityisesti tiukempien sitoumustensa noudattamiseen tähtäävien nykyisten ja tulevien toimiensa avulla osallistuvat jäsenvaltiot parantavat osaltaan unionin valmiuksia toimia turvallisuuden tuottajana ja sen strategista riippumattomuutta sekä vahvistavat sen kykyä tehdä yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja suojella kansalaisiaan.

                  4.

                  Ottaen huomioon, että osallistuvien jäsenvaltioiden on merkittävästi parannettava kaikkien tiukempien sitoumusten täytäntöönpanoa vuoteen 2025 mennessä, neuvosto korostaa edelleen, että

                              a)

                              osallistuvat jäsenvaltiot kasvattivat edelleen puolustusmenojaan PRY-yhteistyön ensimmäisen alkuvaiheen (2018–2020) aikana ja ilmoittivat suunnittelevansa uusia lisäyksiä kaudella 2021–2025 huolimatta covid-19-kriisin aiheuttamasta taloudellisesta taantumasta. Jotta osallistuvien jäsenvaltioiden voimavaroja voidaan vahvistaa ja siten parantaa unionin toimintakykyä, kyseinen positiivinen suuntaus olisi säilytettävä tulevaisuudessa, muun muassa osoittamalla resursseja yhteistoiminnallisiin puolustusvoimavarojen kehittämishankkeisiin ottaen huomioon, että tutkimuksen ja teknologian alalla tarvitaan erityisiä toimia, jotta voidaan saavuttaa PRY-yhteistyön toiselle alkuvaiheelle asetetut tavoitteet, sekä parantaa Euroopan voimavarakentän yleistä johdonmukaisuutta;

                              b)

                              osallistuvat jäsenvaltiot ovat edistyneet vain vähän unionin voimavarojen suunnittelua ja kehittämistä koskevien välineiden ja prosessien käytössä kansallisissa ympäristöissä, ja niitä kannustetaan tehostamaan toimiaan näiden välineiden ja prosessien käyttämiseksi systemaattisemmin ja aktiivisemmin voimavarapuutteiden paikkaamiseen yhteistoiminnallisella tavalla. Tältä osin on ratkaisevan tärkeää panna täysimääräisesti täytäntöön sovitut puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) vuoden 2020 suositukset, jotka koskevat puolustusmenoja, puolustussuunnittelua ja puolustusyhteistyötä, jotta voidaan valmistella yhdessä uusia suunnitteluhorisontteja 2020-luvun puolivälin jälkeiselle ajalle voimavarojen kehittämistä koskevan yhteistyön lisäämiseksi;

                              c)

                              osallistuvien jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiään kehittää vuoteen 2025 mennessä sellainen unionin yhtenäinen kattava joukkojen kokonaisuus PRY-yhteistyötä koskevan ilmoituksen mukaisesti, jolla edistetään unionin tavoitetason saavuttamista;

                              d)

                              osallistuvien jäsenvaltioiden olisi tehostettava merkittävästi toimiaan operatiivisten sitoumusten ja erityisesti sitoumuksen 12 täyttämiseksi, jota pidetään olennaisen tärkeänä, jotta parannettaisiin unionin ulkoisen toiminnan merkityksellisyyttä ja vaikutusta erityisesti sen operatiivisen ulottuvuuden osalta. Sitoumuksen 12 täyttäminen vahvistaa unionin kykyä toimia turvallisuuden tuottajana kumppaneidensa kanssa aina kun se on mahdollista ja tarvittaessa yksin. Vaikutuksiltaan suurten voimavaratavoitteiden puitteissa todetut merkittävät puutteet vaikuttavat edelleen niiden osallistuvien jäsenvaltioiden joukkojen käytettävyyteen, toimintavalmiuteen ja yhteistoimintakykyyn, jotka ovat unionin tavoitetason saavuttamisen kannalta välttämättömiä. Lisäksi osallistuvien jäsenvaltioiden on mahdollista lisätä panostuksiaan paitsi käynnissä oleviin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioihin myös EU:n taisteluosastojen luetteloihin ja nopean toiminnan tietokantoihin. Tässä yhteydessä ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä sekä 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun suosituksen kumoamisesta 15 päivänä marraskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (4) mukaisesti osallistuvien jäsenvaltioiden olisi keskusteltava edelleen edistymisindikaattoreista ja asetettava ne, jotta ne voivat osallistua oikeudenmukaisella osuudella YTPP-operaatioiden joukkojen muodostamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden käytettävissä olevien keinojen ja voimavarojen puitteissa ja lisätä keskinäistä avoimuuttaan. Yhteisen joukkovalikoiman periaatteen (5) mukaisesti osallistuvien jäsenvaltioiden joukkoluetteloon antamien panosten olisi oltava linjassa yleistavoiteprosessin ohjeiden kanssa ja sisällettävä kaikki toimintavalmiit voimavarat (mukaan lukien esikunnat ja voimavarat, joita käytetään operaatioiden tukemiseen);

                              e)

                              osallistuvat jäsenvaltiot ovat osoittaneet edistyneensä voimavarojen kehittämissuunnitelmassa ja CARD:ssa havaittujen voimavarapuutteiden paikkaamista koskevien sitoumusten täyttämisessä, mukaan lukien vaikutuksiltaan suurten voimavaratavoitteiden täytäntöönpanon arviointi, mutta suurin osa osallistuvista jäsenvaltioista ei edelleenkään anna tietoja siitä, pitävätkö ne prioriteettina eurooppalaisen yhteistoiminnallisen lähestymistavan käyttöä kansallisten voimavarapuutteiden paikkaamiseksi, ja jos pitävät, millä tavoin. Vastaavasti osallistuvat jäsenvaltiot eivät edelleenkään ole päässeet yhteisymmärrykseen voimavarahankkeiden vaikutuksesta Euroopan strategisen riippumattomuuden lisäämiseen ja Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) vahvistamiseen. Kyseistä yhteisymmärrystä voitaisiin edelleen parantaa toimilla, joita on toteutettu vuoden 2020 CARD-suositusten täytäntöönpanemiseksi ja todettujen yhteistyömahdollisuuksien edistämiseksi, erityisesti täytäntöönpanosuunnitelmien kehittämiseksi ehdotetuille kuudelle painopistealalle. Neuvosto muistutti, että voimavarojen kehittämissuunnitelman ja CARD:n sekä toisaalta vastaavien Naton prosessien, kuten Naton puolustussuunnitteluprosessin, tulosten välinen johdonmukaisuus on varmistettu ja varmistetaan jatkossakin päällekkäisten vaatimusten osalta, tunnustaen samalla näiden kahden organisaation erilainen luonne ja niiden omat vastuualueet ja jäsenyydet;

                              f)

                              osallistuvien jäsenvaltioiden on vielä parannettava tiedonantoa niiden teollisuuspolitiikkaa ja hankintastrategioita koskevien tiukempien sitoumuksien ja asiaankuuluvien täsmällisempien tavoitteiden osalta. Niiden olisi tehostettava toimia sitoumusten täyttämiseksi nykyistä paremmin esittämällä suunnitelmia, joissa osoitetaan selvästi, että niiden teollisuuspolitiikkoihin ja hankintastrategioihin perustuvat hankkeet lisäävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja vaikuttavat myönteisesti Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan, muun muassa edistämällä pienten ja keskisuurten yritysten ja midcap-yritysten osallistumista kaikkialla unionissa.

                  5.

                  Yksittäisten kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien osalta kutakin osallistuvaa jäsenvaltiota kannustetaan ottamaan huomioon vuosikertomuksessa esitetyt havainnot ja suositukset PRY-yhteistyön täytäntöönpanon jatkamisesta ja tarkistamaan vastaavasti osallistumistaan tiukempien sitoumusten täyttämiseen PRY-yhteistyön toisessa alkuvaiheessa.

            III   Kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat

                  6.

                  Kaiken kaikkiaan osallistuvat jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 lopusta parantaneet ajan tasalle saatetuissa kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan antamiensa tietojen laatua. Tästä myönteisestä suuntauksesta huolimatta suositellaan, että osallistuvat jäsenvaltiot toimittaisivat kaikilla sitoumusten osa-alueilla aiempaa perustellumpia tietoja ja mielekkäitä ilmoituksia ja painottaisivat erityisesti tulevaisuuteen suuntautuvien suunnitelmien kehittämistä siitä, miten ne aikovat edistää tiukempien sitoumusten ja täsmällisempien tavoitteiden saavuttamista, muun muassa hyödyntämällä vuoden 2020 CARD:n havaintoja ja suosituksia. Kyseinen tulevaisuuteen suuntautuva näkökulma auttaa osallistuvia jäsenvaltioita koordinoimaan toimiaan paremmin ja etsimään yhteistyömahdollisuuksia.

                  7.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan myös jatkamaan yhteistyötä PRY-yhteistyön sihteeristön kanssa kahdenvälisissä vuoropuheluissa, joiden tavoitteena on saavuttaa, ylläpitää tai jopa parantaa myönteistä kehitystä tiukempien sitoumusten täyttämisessä. PRY-yhteistyön sihteeristö toimittaa tarkistetun kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia tukevan tietoasiakirjan, joka perustuu tuleviin uusiin täsmällisempiin tavoitteisiin PRY-yhteistyön toista alkuvaihetta varten ja johon voisi sisältyä osallistuvia jäsenvaltioita koskeva aikataulu sovittujen vertailuarvojen saavuttamiseksi.

                  8.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään Euroopan puolustusviraston (EDA) PRY-yhteistyötä varten kehittämää digitaalista alustaa kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmiensa toimittamiseen, minkä avulla ne voivat käyttää niiden jo aiemmin toimittamia tietoja esimerkiksi PRY-yhteistyön, CARD:n ja muiden asiaankuuluvien unionin puolustusaloitteiden yhteydessä, ja siten keventää osallistuvien jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa.

                  9.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan menemään nykyisiä puolustusalan teolliseen ulottuvuuteen liittyviä sitoumuksia pidemmälle esittämällä suunnitelmia, joissa osoitetaan selvästi, että niiden teollisuuspolitiikkoihin ja hankintastrategioihin perustuvat hankkeet lisäävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja vaikuttavat myönteisesti Euroopan puolustuksen teolliseen ja teknologiseen perustaan.

                  10.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan vahvasti lisäämään mahdollisuuksiensa ja voimavarojensa puitteissa osallistumistaan PRY-yhteistyön operatiivisiin näkökohtiin, joissa on havaittu puutteita, keskittyen erityisesti unionin tavoitetason mukaiseen strategisesti toimintavalmiiden joukkojen saatavuuteen, YTPP-operaatioiden joukkoluetteloihin, nopean toiminnan tietokantoihin ja EU:n taisteluosastojen luetteloihin.

                  11.

                  Koska PRY-yhteistyön tiukempien sitoumusten onnistunut täytäntöönpano edellyttää kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden panosta yhdessä ja erikseen, ja jotta voidaan varmistaa tarvittava poliittinen painoarvo, osallistuvien jäsenvaltioiden olisi vuonna 2022 sekä joka toinen vuosi sen jälkeen liitettävä kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiinsa korkean tason poliittinen lausuma, jossa kuvailtaisiin tärkeimmät saavutukset sekä ilmoitettaisiin erityiset kansalliset prioriteetit (tukien erityisesti EU:n voimavarojen kehittämisen prioriteettien täytäntöönpanoa ja CARD:n havaintoja ja suosituksia) ja panokset tiukempien sitoumusten täyttämiseen.

            IV   PRY-yhteistyön hankkeet

                  12.

                  PRY-yhteistyön 46 hankkeella edistetään 20 tiukemman sitoumuksen täyttämistä. Kyseisistä hankkeista 32 voidaan yhdistää muihin CARD:n puitteissa määritettyihin yhteistyömahdollisuuksiin, painopistealat mukaan luettuina. Lisäksi niistä 24 käsittelee suoraan vaikutuksiltaan suuria voimavaratavoitteita, joilla lievennetään YTPP-operaatioiden kriittisiä puutteita, ja niistä 18 käsittelee näitä tavoitteita välillisesti.

                  13.

                  Vaikka huomattavan monien PRY-yhteistyön hankkeiden odotetaan tuottavan konkreettisia tuloksia vuoden 2025 loppuun mennessä, PRY:n strategisesta tarkastelusta 2020 20 marraskuuta 2020 annettujen neuvoston päätelmien mukaan neuvostolle 2 päivänä kesäkuuta 2021 toimitettu PRY-yhteistyön hankkeiden tilanneselvitys antoi viitteitä siitä, että joillakin niistä voi olla vaikeuksia saavuttaa odotetut tulokset kyseiseen ajankohtaan mennessä. Kaikkien käynnissä olevien PRY-yhteistyön hankkeiden onnistunut täytäntöönpano sekä konkreettisten tulosten ja tarvittavien valmiuksien oikea-aikainen toimittaminen määrittävät PRY-yhteistyön näkyvyyden ja uskottavuuden.

                  14.

                  Neuvosto korostaa näin ollen, että osallistuvien jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi suunnitellusti, erityisesti niiden ensimmäisen ja toisen vaiheen hankkeiden osalta, jotka ovat edelleen ideointivaiheessa, sekä niiden hankkeiden osalta, joissa niiden tavoitteiden, soveltamisalan ja tuotosten täsmentämiseen liittyy vakavia rajoitteita. Tämä viittaa siihen, että kyseisiä hankkeita on seurattava tarkasti sen suhteen, miten niitä olisi jatkettava tai olisiko jotkut niistä ryhmiteltävä tai yhdistettävä, jotta voidaan lisätä niiden vaikutusta ja tehokkuutta, säästää resursseja, lisätä synergiaa ja estää tarpeettomia päällekkäisyyksiä. Jos hankkeen jäsenet huomaavat, että hankkeet eivät voi tuottaa odotettuja tuloksia, tällaiset hankkeet olisi joko käynnistettävä uudelleen tai lakkautettava, jotta varmistetaan kaikkien PRY-yhteistyön hankkeiden merkityksellisyys, tehokkuus ja uskottavuus.

                  15.

                  Neuvosto suosittelee, että hankekoordinaattorit tiedottavat PRY-yhteistyön sihteeristölle ja muille osallistuville jäsenvaltioille niiden PRY-yhteistyön hankkeiden tilanteesta useammin, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja PRY-yhteistyön sihteeristön valmiuksia toimia vahvemmassa roolissa annettaessa neuvontaa osallistuville jäsenvaltioille. Tässä yhteydessä PRY-yhteistyön sihteeristön resursseja olisi vielä lisättävä.

                  16.

                  Neuvosto kehottaa osallistuvia jäsenvaltioita harkitsemaan prioriteettina eurooppalaista yhteistoiminnallista lähestymistapaa, jotta voidaan korjata voimavarapuutteet ja hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla EDAa yhteisten voimavarojen kehittämisen eurooppalaisena foorumina PRY-yhteistyön puitteissa sovitun sitoumuksen mukaisesti, mukaan lukien EDAn apu PRY-yhteistyön hankkeita koskevien ehdotusten kehittämiseksi edelleen ja mahdollinen tuki PRY-yhteistyön hankkeiden täytäntöönpanolle.

                  17.

                  Osallistuvat jäsenvaltiot voisivat pyytää PRY-yhteistyön sihteeristöä ehdottamaan ideoita mahdollisiksi uusiksi PRY-yhteistyön hankkeiksi, joihin ne eivät ole tähän mennessä PRY-yhteistyön puitteissa tarttuneet, ottaen huomioon CARD:n havainnot ja suositukset sekä voimavarojen kehittämissuunnitelmaan perustuvat EU:n voimavarojen kehittämisen prioriteetit, mukaan lukien vaikutuksiltaan suuret voimavaratavoitteet.

                  18.

                  Tulevien PRY-yhteistyön hankkeita koskevien ehdotusten määrittämiseksi ja tuottamiseksi neuvosto kehottaa osallistuvia jäsenvaltioita käyttämään tehokkaammin unionin suunnittelu- ja voimavarojen kehittämisvälineitä sekä CARD:n havaintoja ja suosituksia keinoina kehittää hanke-ehdotuksia pidemmälle erityisesti painopistealojen ja yksilöityjen yhteistyömahdollisuuksien osalta, myös operatiivisella alalla. Neuvosto kannustaa osallistuvia jäsenvaltioita jatkamaan PRY-yhteistyön hankkeita koskevien ehdotusten toimittamista, ja erityisesti sellaisia, joilla on operatiivisempi painopiste ja joiden lyhyen aikavälin vaikutus perustuu jo olemassa oleviin voimavaroihin, sekä sellaisia, joilla täydennetään voimavarojen kehittämissuunnitelmassa ja CARD:ssa havaittuja strategisten voimavarojen puutteita ja tarpeita.

            V   Tulevat toimet

                  19.

                  Neuvoston suositus täsmällisempien tavoitteiden määrittämisestä kullekin tiukemmalle sitoumukselle PRY-yhteistyön toista alkuvaihetta (2021–2025) varten olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian.

                  20.

                  Suosituksen hyväksymisen jälkeen PRY-yhteistyön sihteeristö toimittaa tarkistetun kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia tukevan tietoasiakirjan, joka perustuu uusiin täsmällisempiin tavoitteisiin PRY-yhteistyön toista alkuvaihetta varten ja johon voisi sisältyä osallistuvia jäsenvaltioita koskeva aikataulu sovittujen vertailuarvojen saavuttamiseksi.

                  21.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään tarkistamaan kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmiaan niiden päivittämiseksi tarvittaessa ja esittämään päivitetyt kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmansa PRY-yhteistyön sihteeristölle (muun muassa käyttämällä EDAn digitaalista alustaa) 10 päivään maaliskuuta 2022 mennessä. Kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien seuraavaan päivitykseen olisi liitettävä korkean tason poliittinen lausuma, jossa osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kuvailtava niiden tärkeimpiä saavutuksia ja ilmoitettava erityiset kansalliset prioriteetit ja panokset.

                  22.

                  Neuvosto muistutti, että PRY-yhteistyön strategisen tarkastelun 2020 mukaisesti PRY-yhteistyön sihteeristön sekä osallistuvien jäsenvaltioiden olisi jatkettava kannustimien työstämistä sitoumusten täytäntöönpanon parantamiseksi, erityisesti silloin, kun korkea edustaja on arvioinut edistymistä ja neuvosto on todennut sen olevan riittämätöntä, varsinkin operatiivisten sitoumusten sekä eurooppalaiseen yhteistoiminnalliseen lähestymistapaan liittyvien sitoumusten osalta. Osallistuvien jäsenvaltioiden ja korkean edustajan välisiä säännöllisiä korkean tason poliittisia keskusteluja olisi jatkettava poliittisen painoarvon ja vahvemman poliittisen vastuunoton varmistamiseksi.

                  23.

                  Osallistuvia jäsenvaltioita kannustetaan jatkamaan yhteistyötä PRY-yhteistyön sihteeristön kanssa kahdenvälisissä vuoropuheluissa, joiden tavoitteena on saavuttaa, ylläpitää tai jopa parantaa myönteistä kehitystä niiden tiukempien sitoumusten täyttämisessä. PRY-yhteistyön sihteeristön olisi annettava kullekin osallistuvalle jäsenvaltiolle räätälöityjä suosituksia, joista keskusteltaisiin kyseisissä vuoropuheluissa. Tältä osin PRY-yhteistyön sihteeristöä olisi vielä vahvistettava.

                  24.

                  Neuvosto muistuttaa, että ottaen huomioon strategisen kompassin tulokset, osallistuvat jäsenvaltiot, ennen PRY-yhteistyön toisen alkuvaiheen päättymistä vuonna 2025 toteutettavan PRY-yhteistyön strategisen uudelleentarkastelumenettelyn yhteydessä sekä kuten todetaan PRY-yhteistyötä koskevassa ilmoituksessa, jossa myös muistutetaan tiettyjen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteesta, arvioivat kaikkien PRY-yhteistyön sitoumusten täyttämistä sekä keskustelevat ja päättävät uusista sitoumuksista, jotta voidaan siirtyä uuteen vaiheeseen kohti Euroopan yhdentymistä turvallisuuden ja puolustuksen alalla.

         Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUVL C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  EUVL C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 463, 16.11.2021, s. 1.

         (5)  Osallistujat jäsenvaltiot voivat käyttää kyseisiä joukkoja EU:n puitteissa, kansallisiin tarkoituksiin sekä erilaisissa yhteyksissä, kuten YK ja NATO.


title: Neuvoston suositus (EU) 2021/2022, annettu 18 päivänä marraskuuta 2021, EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta

text:
                  19.11.2021

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 413/37

         NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2021/2022,
         annettu 18 päivänä marraskuuta 2021,
         EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja e alakohdan sekä 292 artiklan ensimmäisen ja toisen virkkeen,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Neuvosto hyväksyi 30 päivänä kesäkuuta 2020 suosituksen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta (1), jäljempänä ’neuvoston suositus’.

                     (2)

                     Tämän jälkeen neuvosto on hyväksynyt suositukset (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17), (EU) 2021/1896 (18) ja (EU) 2021/1945 (19), joilla muutettiin EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annettua neuvoston suositusta (EU) 2020/912.

                     (3)

                     Neuvosto hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 2021 suosituksen (EU) 2021/816 EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 muuttamisesta (20) päivittääkseen kriteerejä, joiden perusteella arvioidaan, onko muu kuin välttämätön matkustaminen kolmansista maista turvallista ja voidaanko se hyväksyä.

                     (4)

                     Neuvoston suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen neuvoston suosituksen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta. Neuvoston olisi joka toinen viikko tarkasteltava uudelleen ja tarvittaessa päivitettävä liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa kuultuaan tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä neuvoston suosituksessa tarkoitettuihin menetelmiin, kriteereihin ja tietoihin perustuvan kokonaisarvioinnin jälkeen.

                     (5)

                     Neuvostossa on käyty tämän jälkeen keskusteluja liitteessä I olevan kolmansien maiden luettelon tarkistamisesta kuullen tiiviisti komissiota ja asiaankuuluvia EU:n virastoja ja yksiköitä ja noudattaen neuvoston suosituksessa, sellaisena kuin se on muutettuna suosituksella (EU) 2021/816, esitettyjä kriteereitä ja menetelmiä. Keskustelujen perusteella liitteessä I olevaa kolmansien maiden luetteloa olisi muutettava. Erityisesti Indonesia olisi lisättävä luetteloon.

                     (6)

                     Rajavalvonta ei ole ainoastaan niiden jäsenvaltioiden edun mukaista, joiden ulkorajoilla sitä toteutetaan, vaan myös kaikkien sisärajavalvonnan lakkauttaneiden jäsenvaltioiden edun mukaista. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava ulkorajoilla toteutettavien toimenpiteiden koordinointi Schengen-alueen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi jatkettava 18 päivästä marraskuuta 2021 alkaen EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan väliaikaisen rajoituksen purkamista koordinoidusti neuvoston suosituksen liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna tällä suosituksella, lueteltujen kolmansien maiden, erityishallintoalueiden ja muiden yhteisöjen ja alueellisten viranomaisten asukkaiden osalta.

                     (7)

                     Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä suosituksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän suosituksen, paneeko se suosituksen täytäntöön.

                     (8)

                     Tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (21) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

                     (9)

                     Islannin ja Norjan osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (22) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

                     (10)

                     Sveitsin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (23) 1 artiklan A kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (24) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

                     (11)

                     Liechtensteinin osalta tällä suosituksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY (25) 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä päätöksen 2011/350/EU (26) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,

               ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
         Muutetaan EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevasta väliaikaisesta rajoituksesta ja sen mahdollisesta poistamisesta annettu neuvoston suositus (EU) 2020/912, sellaisena kuin se on muutettuna suosituksilla (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170, (EU) 2021/1346, (EU) 2021/1459, (EU) 2021/1712, (EU) 2021/1782, (EU) 2021/1896 ja (EU) 2021/1945, seuraavasti:

                     1)

                     Korvataan neuvoston suosituksen 1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

                                 ”1.

                                 Jäsenvaltioiden olisi purettava EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva väliaikainen rajoitus koordinoidusti vaiheittain 18 päivästä marraskuuta 2021 alkaen liitteessä I lueteltujen kolmansien maiden asukkaiden osalta”.

                     2)

                     Korvataan suosituksen liite I seuraavasti:
                     ”

                           Liite I
                           Kolmannet maat, erityishallintoalueet ja muut yhteisöt ja alueelliset viranomaiset, joiden asukkaisiin EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskeva ulkorajoilla sovellettava väliaikainen rajoitus ei saisi vaikuttaa:
                           I   VALTIOT

                                       1.

                                       ARGENTIINA

                                       2.

                                       AUSTRALIA

                                       3.

                                       BAHRAIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       CHILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       INDONESIA

                                       8.

                                       JORDANIA

                                       9.

                                       KUWAIT

                                       10.

                                       NAMIBIA

                                       11.

                                       UUSI-SEELANTI

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       QATAR

                                       14.

                                       RUANDA

                                       15.

                                       SAUDI-ARABIA

                                       16.

                                       ETELÄ-KOREA

                                       17.

                                       YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT

                                       18.

                                       URUGUAY

                                       19.

                                       KIINA (*1)

                                 II   KIINAN KANSANTASAVALLAN ERITYISHALLINTOALUEET

                                       Hongkongin erityishallintoalue

                                       Macaon erityishallintoalue

                                 III   YHTEISÖT JA ALUEELLISET VIRANOMAISET, JOITA VÄHINTÄÄN YKSI JÄSENVALTIO EI TUNNUSTA VALTIOIKSI

                                       Taiwan

                        (*1)  edellyttäen, että vastavuoroisuus vahvistetaan"

            Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2021.

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

               Z. ČERNAČ

            (1)  EUVL L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  EUVL L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  EUVL L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  EUVL L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  EUVL L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  EUVL L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  EUVL L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  EUVL L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  EUVL L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  EUVL L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  EUVL L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  EUVL L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  EUVL L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  EUVL L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  EUVL L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  EUVL L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  EUVL L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  EUVL L 388, 3.11.2021, s. 1.

            (19)  EUVL L 397, 10.11.2021, s. 28.

            (20)  EUVL L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (21)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (22)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (23)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (24)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (25)  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (26)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Neuvoston suositus (EU) 2021/2122, annettu 26 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta

text:
               2.12.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 431/1

      NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2021/2122,
      annettu 26 päivänä marraskuuta 2021,
      Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä sen 182 artiklan 5 kohdan kanssa,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio antoi 30 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannon ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten”, jossa se esittää uuden vision eurooppalaiselle tutkimusalueelle (ERA) ja ilmoittaa aikovansa ehdottaa tutkimus- ja innovaatiosopimusta Euroopassa.

                  (2)

                  Neuvoston 1 päivänä joulukuuta 2020 antamissa päätelmissä uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään kehittämään vuonna 2021 ERAn toimintapoliittinen ohjelma ja monitasoinen hallintomalli, joiden ansiosta ERAn uudet tavoitteet voidaan saavuttaa.

                  (3)

                  ERAn toteuttaminen on viimeisten kahden vuosikymmenen aikana edistänyt merkittäviä saavutuksia sellaisilla aloilla kuin tutkimusinfrastruktuurit, avoin tiede, rajatylittävä ja kansainvälinen yhteistyö, sukupuolten tasapuolinen edustus tutkimuksessa ja innovoinnissa (T&I), yhteinen ohjelmasuunnittelu, tutkijanurat ja tutkijoiden liikkuvuus sekä rakenneuudistukset. Tutkimukseen ja innovointiin unionin tasolla tehtävien investointien kehitystahti on kuitenkin yleisesti viime aikoina hidastunut, ja kyseisen suuntauksen kääntäminen edellyttää lisätoimia.

                  (4)

                  Globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi ja Euroopan kilpailukyvyn tukemiseksi ERAn kautta toteutettavassa kansainvälisessä yhteistyössä olisi otettava huomioon unionin ulkosuhteiden prioriteetit monenvälisyyden ja tasapainoisen vastavuoroisen avoimuuden pohjalta, ja sillä olisi edistettävä tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja vastavuoroisuutta, jotka perustuvat perusarvoihin ja yhteisiin puite-ehtoihin.

                  (5)

                  Tulevaisuuden vaatimuksia vastaavan ERAn toteuttamiseksi on tarpeen tehostaa koordinointia ja parantaa johdonmukaisuutta unionin, kansallisten ja alueellisten politiikkojen välillä. Komission tiedonannossa ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” kehotetaan sen vuoksi mobilisoimaan jäsenvaltiot keskeisten yhteisten periaatteiden ja arvojen pohjalta ja määrittelemään toiminnan yhteiset prioriteettialat. Tämä on erityisen tärkeää aikana, jolloin tarvitaan entistä suurempaa ja paremmin kohdennettua kansallista ja alueellista rahoitusta ja uudistuksia Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisen, vihreän siirtymän ja digitalisaation nopeuttamiseksi ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti.

                  (6)

                  Yhteisiä periaatteita ja arvoja tarvitaan, jotta tutkimukselle ja innovoinnille unionissa voidaan vahvistaa vankka perusta, joka korostaa arvoja (etiikka ja lahjomattomuus; tieteellisen tutkimuksen vapaus; sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet), parantaa työoloja (tutkijoiden, tietämyksen ja teknologian vapaa liikkuvuus kaikkialla unionissa; huippuosaamisen tavoittelu; tutkimuksen ja innovoinnin arvonmuodostus ja vaikutus) ja lisää yhteistyötä (koordinointi, johdonmukaisuus, sitoutuminen; globaali tavoittavuus; osallistavuus: yhteiskuntavastuu).

                  (7)

                  Yhteisten prioriteettialojen olisi annettava sidosryhmille selkeä viesti niistä aloista ja toimista, joita unioni ja sen jäsenvaltiot pitävät yhteisinä prioriteetteinaan ja joilla ne sitoutuvat tekemään yhteistyötä vaihtelevan geometrian periaatteella; tämä luo vakaan kehyksen poliittisille päättäjille, julkisille rahoittajille, yksityisille sijoittajille ja toimijoille.

                  (8)

                  Neuvosto vahvisti uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta antamissaan päätelmissä uudelleen tavoitteen, jonka mukaan tutkimukseen ja kehittämiseen (T&K) investoidaan kolme prosenttia unionin BKT:stä. Investointien ja uudistusten priorisoimiseksi jäsenvaltiot voisivat saattaa kansalliset tavoitteensa ajan tasalle niin, että niissä otetaan huomioon uudet unionin painopisteet ja kansalliset olosuhteet.

                  (9)

                  Jotta kansallisella strategialla voidaan saavuttaa kolmen prosentin tavoite, jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan lisäksi välitavoitteiden käyttämistä oikean tasapainon löytämiseksi riittävän kunnianhimoisen, mutta saavutettavissa olevan ja realistisen ERAn toimintapoliittisen ohjelman välillä, mukaan lukien kansallisella tasolla jäsenvaltioissa.

                  (10)

                  ERAn vahvistaminen edellyttää tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Tämä voidaan saavuttaa siten, että komissio perustaa yksinkertaistetun seuranta- ja koordinointijärjestelmän vastavuoroista oppimista ja tiiviimpää kahden- ja monenvälistä vuoropuhelua varten ja ylläpitää järjestelmää.

                  (11)

                  Unionin ja kansallisten, myös alueellisten, investointien ja uudistusten koordinointia olisi tehostettava, jotta voidaan vahvistaa kansallisia T&I-järjestelmiä ja lisätä niiden vaikutusta unionin tasolla: kansalliset T&I-politiikat ohjaavat kansallisten järjestelmien kehittämistä kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta ne edistävät myös ERAn tavoitteita ja muita unionin yhteisiä prioriteetteja yhteistä etua koskevilla strategisilla aloilla,

            SUOSITTAA SEURAAVAA:
      I   Tutkimuksen ja innovoinnin arvot ja periaatteet unionissa

                  1.

                  Jäsenvaltioiden olisi sovellettava seuraavia unionin yhteisiä T&I-toiminnan arvoja ja periaatteita T&I-järjestelmissään tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi myös edistettävä kyseisiä arvoja ja periaatteita vuorovaikutuksessaan kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan saavuttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhteiset puite-ehdot.

         Arvojen ylläpitäminen

                  a)

                  T&I-toiminnan etiikka ja lahjomattomuus: tutkijoiden, tutkimusprosessien ja koko T&I-järjestelmän olisi noudatettava tiukkoja etiikkaa ja lahjomattomuutta koskevia sääntöjä ja käytäntöjä, jotka muodostavat perustan vastuulliselle ja luotettavalle tutkimukselle, joka on vapaa aiheettomasta puuttumisesta – mikä on edellytys huippuosaamisen saavuttamiselle – ja jotka tukevat tutkijoiden vastuuta siitä, että he pyrkivät välttämään ennakkoasenteita ja metodologisia oikoteitä sekä torjumaan valetieteiden ja virheellisen tiedon leviämistä lisäämällä tieteen levittämistä ja opetuksellisuutta;

                  b)

                  Tieteellisen tutkimuksen vapaus: tämä on osa ERAlle ominaista tutkimuskulttuuria ja edellytys sille, että tutkijat voivat vapaasti määritellä tutkimuskysymykset, -teoriat ja -menetelmät avoimella ja turvallisella tavalla sekä tuottaa, jakaa ja levittää tietämystä, dataa ja muita tuloksia;

                  c)

                  Sukupuolten tasa-arvo ja kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet: sukupuolten tasapuolinen edustus tutkimusryhmissä kaikilla tasoilla, myös johtotehtävissä ja päätöksenteossa, sukupuoliperusteisen väkivallan ja häirinnän sekä sukupuolittumisen torjuminen ja sukupuoliulottuvuuden sisällyttäminen T&I:n sisältöön sekä monimuotoisuuden huomioon ottaminen laajemmassa merkityksessä, mukaan lukien muun muassa sukupuoli, rodullinen tai etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus, sosiaalinen monimuotoisuus, toimintarajoitteisuus, ikä, seksuaalinen suuntautuminen ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen;

         Paremmat työolot

                  d)

                  Vapaa liikkuvuus: tutkijoiden ja tukihenkilöstön, tieteellisen tietämyksen ja teknologian vapaata liikkuvuutta olisi edistettävä lahjakkuuksien houkuttelemiseksi ja mahdollisen aivoviennin välttämiseksi. Tähän sisältyy tieteellisen tiedon, datan ja välineiden jakaminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, erityisesti avoimen tieteen käytäntöjen avulla, houkuttelevat ja ansioihin perustuvat uranäkymät, tutkijoiden ja tukihenkilöstön taitojen tunnustaminen kautta koko työuran, tutkijoiden liikkuvuuden puite-edellytysten parantaminen, tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen unionissa, korkeakoulujen ja elinkeinoelämän (sekä muiden alojen) välisen vaihdon kannustaminen sekä innovaatioiden levittäminen ja avoimen pääsyn tukeminen tutkimus- ja teknologiainfrastruktuureihin ja niiden palveluihin;

                  e)

                  Huippuosaamisen tavoittelu: sitoutuminen sellaisen mahdollisimman laadukkaan tutkimuksen suunnitteluun, toteuttamiseen tai tukemiseen, jonka tavoitteena on huippuosaamisen saavuttaminen ja palkitseminen, mikä on edellytys tieteellisille, teknologisille, taloudellisille, poliittisille ja yhteiskunnallisille vaikutuksille ja mikä laajentaa Euroopan yleistä tietämyspohjaa. Tämä tarkoittaa, että T&I:lle annettavalla julkisella tuella olisi pyrittävä valitsemaan ja rahoittamaan korkealaatuisia aloitteita – laadulla tarkoitetaan sitä, että tutkimus on maailmanluokkaa, tuottaa todennettavia ja toistettavissa olevia tuloksia ja toteutetaan läpinäkyvillä tutkimusprosesseilla ja -menetelmillä sekä sellaisen tutkimuksen hallinnan avulla, joka mahdollistaa aiempien tulosten järjestelmällisen uudelleenkäytön. Tutkimuksen arviointijärjestelmän – joka koskee tutkimusta, tutkijoita, tutkimusryhmiä ja tutkimuslaitoksia – olisi oltava tämän periaatteen mukainen ja palkittava asianmukaisesti laadusta; julkisessa tuessa olisi tunnustettava, että perustutkimus on T&I-ekosysteemien huipputason, houkuttelevuuden ja kilpailuedun varmistamisen edellytys, ja löydettävä tasapaino ”uteliaisuuslähtöisen” ja ”tehtävälähtöisen” tutkimuksen välillä;

                  f)

                  Arvonmuodostus ja yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset: T&I:n vaikutuksen lisääminen vahvistamalla Euroopan johtoasemaa tietämyksen luomisessa hyödyntäen yhteiskunnan osaamista esimerkiksi sellaisten tuotteiden, palvelujen, prosessien ja ratkaisujen avulla, jotka tukevat kansalaisten hyvinvointia kestävällä planeetalla, taloudellista vaurautta, avointa innovointia, näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja strategista riippumattomuutta säilyttäen samalla avoimen talouden; tähän kuuluu muun muassa toimiminen yli eri politiikanalojen, monitieteisen ja monialaisen yhteistyön toimijoiden välisten vahvempien yhteyksien kannustaminen ja palkitseminen, investoiminen ihmisiin, tutkimus- ja teknologiainfrastruktuurien saatavuus, vuorovaikutus teollisuuden ja muiden toimijoiden kanssa sekä se, että edistetään tutkijalähtöistä perustutkimusta ja sen roolia läpimurronomaisten edistysaskelien saavuttamisessa ja laajempaa tietämyspohjaa;

         Yhteistyö

                  g)

                  Koordinointi, johdonmukaisuus ja sitoutuminen: jäsenvaltiot sisällyttävät eurooppalaisen ulottuvuuden kansallisiin ja alueellisiin T&I-politiikkoihin ja varmistavat suuremman kansallisen sitoutumisen ERAn prioriteettien onnistuneeseen täytäntöönpanoon. Jäsenvaltiot koordinoivat unionin tuella T&I-politiikkojaan ja -ohjelmiaan yhteistä etua koskevilla aloilla muun muassa varmistamalla täydentävyyden ja edistämällä synergioita unionin T&I-puiteohjelmien sekä muiden unionin ohjelmien ja rahastojen kanssa ja helpottamalla siten valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä ERAlla sekä suuntavat T&I-investointeja ja -uudistuksia ERAn toteuttamiseen sekä vihreän siirtymän ja digitalisaation vauhdittamiseen;

                  h)

                  Maailmanlaajuinen tavoittavuus: jäsenvaltiot osallistuvat molempia osapuolia hyödyttävään ja vastavuoroiseen T&I:a koskevaan yhteistyöhön ja yhteisiin toimiin kolmansien maiden ja alueiden kumppanien kanssa unionin strategisten etujen, arvojen ja tässä suosituksessa, YK:n kestävän kehityksen tavoitteissa ja muissa asiaan liittyvissä kansainvälisissä välineissä vahvistettujen periaatteiden pohjalta;

                  i)

                  Osallistavuus: jäsenvaltioiden olisi pyrittävä kehittämään ERAn koko potentiaalia, jotta se olisi kilpailukykyinen globaalilla tasolla; heikommin suoriutuville jäsenvaltioille ja alueille olisi siksi annettava neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat tehostaa pyrkimyksiään lisätä T&I-järjestelmiensä suorituskykyä ja kokoa ja kehittää sekä inhimillisiä että infrastruktuurivalmiuksiaan muun muassa hyödyntämällä kansallisen ja alueellisen rahoituksensa ja unionin rahastojen välisiä synergioita. Unionin tasolla olisi tuettava toimia, joilla vapautetaan jäsenvaltioiden huippuosaamispotentiaali ja yhdistetään heikommin suoriutuvien alueiden T&I-toimijat eurooppalaisiin huippuosaamisen verkostoihin kaikkialla unionissa;

                  j)

                  Yhteiskuntavastuu: pyritään vastaamaan yhteiskunnan tarpeisiin laajentaa kollektiivisia valmiuksia ja saavuttaa suurempi yhteiskunnallinen vaikutus ja ympäristövaikutus sekä lisäämään luottamusta ja sitoutumista tieteeseen ja innovointiin ottamalla sidosryhmät, paikallisyhteisöt ja kansalaiset mukaan T&I-politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, tehostamalla tieteellisiä viestintätoimia ja varmistamalla, että kyseiset politiikat ovat sopeutuvia, joustavia ja kykenevät mukautumaan ennakoimattomiin haasteisiin.

            II   Yhteisen toiminnan prioriteettialat unionissa

                  2.

                  Jäsenvaltioiden olisi omaksuttava vapaaehtoisesti seuraavat ERAa tukevan yhteisen toiminnan prioriteettialat, joiden pohjalta ERAn toimet ERAn toimintapoliittisessa ohjelmassa suunnitellaan. Kyseisissä toimissa olisi varmistettava yhdenmukaisuus tässä suosituksessa vahvistettujen unionin T&I-toiminnan arvojen ja periaatteiden kanssa ja niiden asianmukainen tukeminen.

         Aidosti toimivien osaamisen sisämarkkinoiden syventäminen

                  a)

                  Avoin tiede: tuetaan ja palkitaan aidosti avointa tiedekulttuuria kaikkialla unionissa, mukaan lukien tiedejulkaisujen ja tutkimusdatan avoimen saatavuuden valtavirtaistaminen (eli noudatetaan periaatetta ”niin avoin kuin on mahdollista, niin suljettu kuin on tarpeen”) sekä avoimen tieteen periaatteiden ja käytäntöjen levittäminen ja käyttöönotto, samalla kun otetaan huomioon tieteenalojen ja kulttuurien väliset erot, mukaan lukien monikielisyys, tuetaan avoimen tieteen taitojen kehittämistä ja kehitetään ja integroidaan perustana olevaa digitaalista infrastruktuuria ja palveluja;

                  b)

                  Tutkimusinfrastruktuurit: kehitetään edelleen kaikilla tieteenaloilla nykyisten ja uusien eurooppalaisten ja kansallisten tutkimusinfrastruktuurien avointa saatavuutta sekä parempaa hyödyntämistä ja parempia yhteyksiä, mukaan lukien sähköiset infrastruktuurit; hyödynnetään paremmin niiden integroivaa tehtävää osaamis- ja innovointiekosysteemissä ja niiden potentiaalia ratkaisujen tarjoamisessa globaaleihin haasteisiin, kumppanuuksien muodostamisessa sekä resurssien yhdistämisessä ja yhteyksien luomisessa eurooppalaisiin avoimen tieteen pilvipalveluihin; parannetaan niiden yhteyksiä ja vuorovaikutusta teknologiainfrastruktuurien ja teollisuuden kanssa niiden vaikuttavuuden lisäämiseksi; edistetään uuden infrastruktuurikapasiteetin luomista Euroopan tasolla. Tämä luo perustan tieteelliselle huippuosaamiselle ja auttaa eurooppalaista tiedettä tekemään yhteistyötä ja kilpailemaan globaalisti, kuroo osaltaan umpeen T&I-kuilua ja edistää osallistavuutta ERAlla; tämä edellyttää muun muassa, että maailman johtavia tutkimusinfrastruktuureja varten käytetään laajempaa valikoimaa erilaisia rahoituslähteitä ja että tutkitaan uusia tapoja rahoittaa rajatylittäviä ja virtuaalisia käyttömahdollisuuksia;

                  c)

                  Sukupuolten tasa-arvo, kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet ja osallistavuus: varmistetaan oikeudenmukaiset, avoimet, osallistavat ja sukupuolitasa-arvoiset urapolut tutkimuksessa, jotta helpotetaan systeemisiä, institutionaalisia ja rakenteellisia muutoksia T&I:a rahoittavissa ja T&I-toimintaa harjoittavissa organisaatioissa; torjutaan sukupuoliperusteista väkivaltaa ja seksuaalista häirintää; poistetaan eriarvoisuutta sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, toimintarajoitteisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta; valvotaan ja arvioidaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia kansallisia politiikkoja ja suunnitelmia T&I:ssa;

                  d)

                  Tutkijoiden urakehitys ja liikkuvuus sekä tutkimuksen arviointi- ja palkitsemisjärjestelmät: kiinnitetään enemmän huomiota tutkijoiden uriin yleensä ja erityisesti tutkijanuran alku- ja keskivaiheisiin, myös erityisesti naisten kyseisissä vaiheissa kohtaamiin esteisiin, tehdään tutkijanurista houkuttelevampia ja tarjotaan koulutusta ja taitoja, joita tarvitaan tutkijan roolin muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi kaikkialla unionissa, mukaan lukien johtotehtävät ja opetus; käytetään perustana Marie-Skłodowska-Curie-toimien kaltaisia olennaisia ohjelmia ja varmistetaan johdonmukaisuus niiden kanssa. Tämä saavutetaan luomalla vakaat, houkuttelevat, osallistavat, kannustavat ja läpinäkyvät työolot ja -ehdot sekä tarjoamalla selkeitä ja monimuotoisempia urapolkuja ja ohjausta tietoon perustuvien uravalintojen mahdollistamiseksi. Puututaan tutkijoiden epätasapainoiseen liikkuvuuteen unionissa sekä eri alojen ja julkishallintojen välillä estäen aivovientiä ja parantaen houkuttelevuutta maailman lahjakkuuksien kannalta. Kehitetään edelleen tutkimuksen, tutkijoiden, tutkimusryhmien ja tutkimuslaitosten nykyisiä tutkimuksen arviointijärjestelmiä, joilla palkitaan laadusta, vaikutuksista, avoimen tieteen käytännöistä, johtajuudesta ja yhteiskunnallisesta osallistumisesta sekä yhteistyöstä teollisuuden ja muiden toimialojen kanssa, mukaan lukien riippumattomana tieteellisenä neuvonantajana toimimisesta näyttöön perustuvan päätöksenteon tukena; tarkastellaan laajasti erilaisia tutkimustuloksia ja -toimia, ottaen huomioon myös opetus korkea-asteen koulutuksessa, ja mahdollistetaan erilaiset urapolut. Palkitsemisjärjestelmissä olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota läpinäkyvyyden, avoimuuden ja ansioiden varmistamiseen sekä puolueellisuuden, syrjinnän ja epäoikeudenmukaisen kohtelun välttämiseen. Tämä olisi tehtävä tehokkaaksi ja sitä olisi valvottava säännöllisesti käyttämällä asianmukaisia indikaattoreita ja tutkijanurien seurantakeskusta;

                  e)

                  Tietämyksen hyödyntäminen: lisätään yhteistyötä ja yhteyksiä T&I-toimijoiden välillä ja koordinoidaan paremmin politiikkoja ja ohjelmia unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla, erityisesti tietämyksen hyödyntämistä, tutkimustulosten hyödyntämisen ja saatavuuden parantamista, osaamisen kehittämistä sekä aineettoman omaisuuden hallintaa koskevien T&I-myönteisten kehysten avulla, mukaan lukien sääntelyn ja toimintapolitiikan tukeminen;

                  f)

                  Tieteellinen johtoasema: vahvistetaan alhaalta ylöspäin tapahtuvan perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen valmiuksia ja rahoitusta. Näin autetaan unionia saavuttamaan johtoasema osaamisyhteiskuntana ja globaalina tieteen edelläkävijänä, mikä on ennakkoedellytys tehokkaalle innovointipolitiikalle ja unionin kyvylle ymmärtää ilmastonmuutoksen tai terveyskriisien kaltaisia tulevia haasteita, valmistautua niihin sekä vastata niihin;

                  g)

                  Globaali osallistuminen: kehitetään johdonmukainen globaali osallistumisstrategia ja yhteiset välineet, edistetään T&I-toiminnan yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja periaatteita kansainvälisessä yhteistyössä ja hyödynnetään tutkimuksen houkuttelevuutta unionissa; varmistetaan unionin strateginen riippumattomuus tieteen ja innovoinnin alalla säilyttäen samalla avoin talous; edistetään tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja vastavuoroisuutta, jotka perustuvat perusarvoihin; parannetaan T&I-kumppanuuksia ja tehostetaan, laajennetaan ja tiivistetään yhteistyötä kolmansien maiden ja alueellisten järjestöjen kanssa.

         Yhteinen vastaaminen vihreään siirtymään ja digitalisaatioon sekä muihin yhteiskuntaan vaikuttaviin haasteisiin ja yhteiskunnan ERAan osallistumisen lisääminen

                  h)

                  Haasteisiin perustuvat ERAn toimet: tuodaan yhteen jäsenvaltiot ja komissio, alueet ja paikallisyhteisöt mukaan lukien, sekä kolmannet maat, T&I-sidosryhmät ja teollisuus, yhdistäen vahvuudet tiiviin koordinoinnin, yhteissuunnittelun, yhteistyön, datan jakamisen ja yhteisen rahoituksen avulla T&I-perusteisten ratkaisujen edistämiseksi ja tulevien uhkien lieventämiseksi; tavoitteena on kehittää aluekohtaisia politiikkoja Euroopan selviytymiskyvyn sekä vihreän siirtymän ja digitalisaation kestävyystavoitteiden tukemiseksi; kyseisten ERAn toimien olisi

                              —

                              pohjauduttava unionin tutkimuksen puiteohjelmiin ja välineisiin, kuten T&I-missioihin, eurooppalaisiin kumppanuuksiin, mukaan lukien Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöt, yhteisiin ohjelma-aloitteisiin sekä muihin unionin tutkimuksen puiteohjelmien ulkopuolisiin toimiin, kuten monenvälisiin T&I-liittoumiin;

                              —

                              käsiteltävä uusia ja pysyviä haasteita, kuten ilmastonmuutosta, luontokatoa ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyviä haasteita, energiasiirtymää ja digitalisaatiota, muuttoliikettä, muovien aiheuttamaa saastumista, syöpää, ikääntymiseen liittyviä ja harvinaisia sairauksia tai kansanterveysuhkia, mukaan lukien uudet ja uudelleen leviävät tartuntataudit;

                              —

                              perustuttava kaikkien tieteenalojen panokseen, jotta haasteisiin voidaan vastata kattavasti;

                              —

                              hyödynnettävä kokemuksia, joita on saatu nykyisistä koordinointialoitteista, kuten strategisesta energiateknologiasuunnitelmasta, kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista ja ERAvsCorona-aloitteen tarjoamasta esimerkistä,

                  i)

                  Koulutuksen ja Euroopan osaamisohjelman väliset synergiat: T&I sekä korkea-asteen koulutus ovat keskeisiä innovoinnin ja tietämyksen luomisen, levittämisen ja käytön vetureita. Toimilla olisi

                              —

                              kehitettävä, tuettava ja hyödynnettävä ERAn ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen välisiä synergioita erityisesti korkea-asteen oppilaitosten ja tutkimusinfrastruktuurin, myös sähköisen infrastruktuurin, kautta avoimen tieteen ja avoimen koulutuksen politiikkoja sekä EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjä vastavuoroisesti vahvistaen;

                              —

                              annettava ohjausta ja tukea asiaankuuluville sidosryhmille korkea-asteen koulutusjärjestelmän siirtymässä kohti lisääntyvää yhteistyötä, osallisuutta, huippuosaamista ja digitalisaatiota, muun muassa tukemalla yhtenäisellä tavalla unionin ja kansallisella tasolla ”Eurooppa-yliopistoja” koskevan aloitteen kehittämistä nykyaikaisten, osallistavien ja tulevaisuuteen suuntautuneiden korkea-asteen oppilaitosten edelläkävijänä unionissa;

                              —

                              kehitettävä ja toteutettava aloitteita, joilla tutkijoille annetaan kaikki työmarkkinoilla tarvittavat taidot sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta kohdennetun koulutuksen avulla;

                  j)

                  Synergiat alakohtaisten politiikkojen ja teollisuuspolitiikan välillä innovointiekosysteemien edistämiseksi: T&I sekä nopeasti reagoiva teollisuus ovat avaintekijöitä kilpailukyvyn ja strategisen riippumattomuuden saavuttamisen kannalta samalla kun säilytetään avoin talous. Toimilla olisi

                              —

                              kehitettävä, tuettava ja hyödynnettävä ERAn, monialaisten politiikkojen ja päivitetyn teollisuusstrategian välisiä synergioita (1);

                              —

                              edistettävä T&I-politiikkojen ja -ohjelmien koordinointia läpimurto- ja asteittaisen innovoinnin kehittämisen tukemiseksi kaikkialla unionissa erityisesti tutkimus- ja teknologiainfrastruktuurien, korkea-asteen oppilaitosten, Euroopan innovaationeuvoston, Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien, mukaan lukien EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt, teollisten allianssien, Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden, yhteisklusterialoitteiden, temaattisten älykkään erikoistumisen alustojen ja yhteisten teollisuusteknologian etenemissuunnitelmien (perustutkimuksesta käyttöönottoon) avulla keskeisillä strategisilla aloilla ja erityisesti uudistetussa eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa eriteltyihin teollisiin ekosysteemeihin liittyvillä aloilla;

                              —

                              toimia olisi kehitettävä yhdessä jäsenvaltioiden, teollisuuden (myös pienten ja keskisuurten yritysten) ja muiden T&I-sidosryhmien kanssa, ja

                              —

                              niissä olisi eriteltävä tietyt prioriteettialat (tai priorisoitavat arvoketjut) julkisten ja yksityisten investointien yhteensovittamiseksi;

                  k)

                  Kansalaisten ja yhteiskunnan aktiivinen osallistuminen T&I:in sen kaikissa ulottuvuuksissa: kansalaisten panos sekä valmiudet hyödyntää kansalaisten näkemyksiä ja panoksia ja edistää kansalaisten osallistumista lisäävät tietoisuutta T&I:n hyödyistä ja vaikutuksista ihmisten jokapäiväiseen elämään, varmistavat T&I-politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sovellettavien lähestymistapojen laajemman kirjon ja tekevät T&I:sta merkityksellisempää yhteiskunnan kannalta edistämällä uusien ratkaisujen hyväksyttävyyttä ja edullisuutta;

         Tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamisen saatavuuden lisääminen kaikkialla unionissa ja innovointiekosysteemien välisten yhteyksien parantaminen kaikkialla unionissa

                  l)

                  Investointien ja uudistusten lisääminen maissa ja alueilla, joiden T&I-suorituskyky on heikompi: unionin ja kansallisen rahoituksen tuloksellista mobilisointia T&I-investointeihin yhdistettynä tukeen ja apuun tarvittavien T&I-uudistusten toteuttamiseksi;

                  m)

                  Unionin, kansallisten ja alueellisten rahoitusohjelmien väliset synergiat: unionin rahoitusohjelmien ja kansallisten ja alueellisten T&I- rahoitusjärjestelmien välisten synergioiden olisi noudatettava tässä suosituksessa vahvistettuja arvoja ja periaatteita ja niitä olisi edistettävä, käytettävä ja tehostettava niiden täytäntöönpanoa koskevien vakiintuneiden suuntaviivojen perusteella, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, koheesiopolitiikan sekä elpymis- ja palautumistukivälineen välillä;

                  n)

                  T&I-suorituskyvyltään heikommista maista ja syrjäisimmiltä alueilta tulevien tutkimustyötä tekevien organisaatioiden yhteistoimintamahdollisuuksien lisääminen ja huippuosaamiseen perustuva integrointi eurooppalaisiin tieteellisiin verkostoihin ja innovointiekosysteemeihin, tasapainoisempi aivokierto ERAn puitteissa, asianmukaiset taidot ja koulutus huippuosaamisen saatavuuden lisäämiseksi;

         Yhteisten tutkimus- ja innovointi-investointien ja -uudistusten edistäminen

                  o)

                  Tuki pitkän aikavälin T&I-investointien ja toimintapoliittisten uudistusten priorisoimiseksi ja turvaamiseksi: kaikilla hallintotasoilla (unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla) ja parempi monialainen koordinointi ja osallistuminen, mukaan lukien sääntelyn testiympäristöt ja kokeilulausekkeet; niiden suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin olisi kuljettava käsi kädessä synergioiden ja vaikutusten maksimoimiseksi;

                  p)

                  T&I-investointien koordinointi: tukemalla koordinoitujen investointien ja uudistusten määrittämistä ja niiden toteuttamista ERA-ulottuvuuden vahvistamiseksi kaikilla hallintotasoilla unionissa ja niiden vaikutusten maksimoimiseksi unionin tiede- ja innovointijärjestelmien eduksi; ja edistämällä järjestelmien yhteentoimivuutta yhteisestä ohjelmasuunnittelusta ja eurooppalaisista tutkimusinfrastruktuureista saatujen kokemusten perusteella.

            III   Investointien ja uudistusten priorisointi

                  3.

                  Jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle investoinnit ja uudistukset, joilla vastataan ERAn prioriteetteihin ja tarjotaan tarvittavat edellytykset ja tuki voimakkaammille yksityisille T&I-investoinneille unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla asettamalla T&K-investoinneille sekä -tuloksille realistiset mutta kunnianhimoiset kansallisen tason vapaaehtoiset tavoitteet kansalliset olosuhteet huomioon ottaen:

                              a)

                              Julkiset T&K-menot sekä yksityiset T&I-investoinnit edellyttävät asianmukaista politiikka- ja sääntelykehystä, jotta voidaan maksimoida niiden vaikuttavuus ja tehokkuus ja varmistaa taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset; T&I-politiikan puitteiden uudistaminen tai uudistusohjelman toteuttaminen edellyttää asianmukaisten resurssien (esim. rahoituksen, henkilöresurssien, osaamisen ja tutkijantoimien) käyttöönottoa muutoksen eteenpäin viemiseksi ja T&I-järjestelmän suorituskyvyn ja tuotosten parantamiseksi;

                              b)

                              T&K-investointeja koskevat tavoitteet eivät ainoastaan vauhdita T&K-menojen kokonaiskasvua, vaan ne heijastavat myös tieteellisiin, teknologisiin, yhteiskunnallisiin tai teollisiin suuntauksiin liittyviä laadullisempia tavoitteita; tämä koskee erityisesti ERAn prioriteetteja tukevia julkisia T&K-menoja, mukaan lukien kansallisten ja alueellisten T&I-järjestelmien uudistukset, kestävä ja kilpailukykyinen talous sekä vihreä siirtymä ja digitalisaatio.

                  4.

                  Jäsenvaltioiden olisi annettava panoksensa unionin tason tavoitteeseen investoida kolme prosenttia unionin BKT:stä T&K-toimintaan vahvistamalla vapaaehtoiselta pohjalta T&K-toiminnan kokonaismenojen kansalliset tavoitteet.

                  5.

                  Jotta strategialla voidaan saavuttaa jäsenvaltioiden T&K-toiminnan kokonaismenojen kansalliset tavoitteet, jäsenvaltioiden olisi vapaaehtoisesti asetettava kansallisia välitavoitteita esimerkiksi seuraavasti:

                              a)

                              suunnitellut julkiset T&K-toiminnan menot prosentteina BKT:stä;

                              b)

                              yhteisiin ohjelmiin ja aloitteisiin, tutkimusinfrastruktuureihin ja eurooppalaisiin kumppanuuksiin osoitettujen kansallisten julkisten T&K-menojen prosenttiosuus;

                              c)

                              odotettu T&K-toiminnan kokonaismenojen lisäys niissä jäsenvaltioissa, joiden T&K-menot prosentteina BKT:stä jäävät alle unionin keskiarvon.

                  6)

                  Jäsenvaltiot panevat merkille komission ehdotukset uudesta julkisia investointeja koskevasta tavoitteesta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi saavutettava vuoteen 2030 mennessä unionissa koordinoidulla tavalla 1,25 prosentin investoinnit suhteessa unionin BKT:hen; lisäksi on ehdotettu kahta uutta vapaaehtoista tavoitetta, joiden mukaan jäsenvaltioiden olisi sitouduttava yhteisiin ohjelmiin ja eurooppalaisiin kumppanuuksiin suunnattavaan viiden prosentin kansalliseen julkiseen T&K-rahoitukseen vuoteen 2030 mennessä ja lisättävä T&K-investointeja 50 prosentilla niissä jäsenmaissa, joiden T&K-investointien intensiteetti jää unionin keskiarvon alapuolelle.

            IV   Politiikan koordinointi ja valvonta

                  7)

                  Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tehostettu koordinointimekanismi, jotta voidaan varmistaa edistyminen kohti ERAn prioriteetteja. Tähän olisi kuuluttava strategisen ja yksityiskohtaisemman suunnittelun vaiheista täytäntöönpano- ja seurantavaiheisiin ulottuva unionin tason koordinointi ja tuki, jossa käytetään yksinkertaisempia ja vähemmän kuormittavia toimintapoliittisia välineitä ja prosesseja:

                              —

                              neuvoston hyväksymä ERAn toimintapoliittinen ohjelma, jossa esitetään ERA-toimet, jotka toteutetaan yhdessä ja vapaaehtoisesti koordinoidusti ja joustavasti lisäämättä jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa ja joilla tuetaan tässä suosituksessa vahvistettuja T&I:n periaatteita ja ERAn prioriteetteja sekä puututaan unionin ja kansallisten T&I-yhteisöjen ja koko yhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin. ERAn toimintapoliittisen ohjelman olisi oltava selkeä ja toteuttamiskelpoinen, tuotava todellista unionin tason lisäarvoa ja siinä olisi määriteltävä ja kuvattava kukin sen toteuttamiseksi tarvittava toimi (unionin ja/tai kansallisella tasolla);

                              —

                              räätälöity kansallinen prosessi tai poliittinen väline, esimerkiksi strategia, kansallinen ERA-toimintasuunnitelma tai -etenemissuunnitelma, jota kukin jäsenvaltio käyttää vapaaehtoisesti niiden meneillään olevien tai suunniteltujen kansallisen tai alueellisen tason toimien erittelemiseksi, joilla edistetään ERAn toimintapoliittisen ohjelman toteuttamista tai muita yhteisen toiminnan prioriteettialoja;

                              —

                              käyttäjäystävällinen erityinen ERA-politiikan verkkoalusta, jolla tiedotetaan i) ERAn toimintapoliittisen ohjelman täytäntöönpanosta unionin ja kansallisella tasolla ja ii) muista asiaankuuluvista investoinneista, uudistuksista ja toimista, joilla tuetaan tässä suosituksessa vahvistettuja periaatteita ja ERAn prioriteetteja; ERA-politiikan verkkoalustan olisi perustuttava olemassa oleviin resursseihin ja välineisiin sekä vähennettävä jäsenvaltioiden ja komission hallinnollista taakkaa.

                  8)

                  Jäsenvaltioiden ja komission olisi toteutettava tehostettu valvontamekanismi, jotta taataan asianmukainen perusta näyttöön perustuvalle päätöksenteolle ERAssa ja tuotetaan näyttöä ja analyysejä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Tämän tulisi sisältää seuraavaa:

                              —

                              ERAn tulostaulu, jossa seurataan edistymistä ERAn tavoitteiden saavuttamisessa unionin tasolla, ja yksityiskohtaisempi tulostaulu, jossa seurataan edistymistä ERAn tavoitteiden saavuttamisessa kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet huomioon ottavien ja ERAn prioriteetteihin liittyvien asiaankuuluvien panos-, tuotos- ja vaikutusindikaattorien ja laadullisten analyysien monipuolisella yhdistelmällä. ERAn tulostaulua olisi päivitettävä säännöllisesti. ERAn tulostaulun avulla olisi voitava arvioida ERAn prioriteettien yleistä vakiinnuttamista ja kollektiivista edistymistä, ja siinä olisi esitettävä vain unionin tason yhdistettyjä tietoja;

                              —

                              jäsenvaltioiden ja komission välinen säännöllinen poliittinen vuoropuhelu – sekä kahdenvälisesti että monenvälisesti – ERAn toimintapoliittisen ohjelman täytäntöönpanon arvioimiseksi ja ohjaamiseksi aktiivisesti, erityisesti parhaiden käytäntöjen jakamisen ja vastavuoroisen oppimisen avulla; vuoropuhelu toteutetaan myös ERAn muutosfoorumilla, riippumatta eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komiteassa käytävästä muusta poliittisesta vuoropuhelusta. Komissio antaa lisätukea Horisontti-ohjelmaan kuuluvan toimintapolitiikan tukijärjestelyn ja teknisen tuen välineen kautta.

                  9)

                  Jäsenvaltioiden ja komission olisi ERA-politiikan verkkoalustan välityksellä jaettava tietoja nykyisistä ja suunnitelluista politiikoistaan ja ohjelmistaan, jotka edistävät ERAn toimintapoliittisen ohjelman toteuttamista ja laajemmin tässä suosituksessa vahvistettuja periaatteita ja prioriteetteja.

                  10)

                  Komission olisi tarkasteltava ERAn toimintapoliittisen ohjelman toteuttamista 18 kuukauden välein ja toimitettava neuvoston tarkasteltavaksi toteuttamista koskeva tilannekatsaus antaakseen ohjausta meneillään olevaa ERAn toimintapoliittista ohjelmaa varten sekä valmistellakseen ohjelman tarkistuksia ja päivityksiä, jotka neuvosto käsittelee ja hyväksyy. Komission olisi vuosittain toimitettava kullekin jäsenvaltiolle katsaus tämän edistymisestä jäsenvaltioiden ja komission säännöllisen toimintapoliittisen vuoropuhelun tueksi.

            V   Uudelleentarkastelu

                  11.

                  Neuvoston olisi tarkasteltava uudelleen suosituksessa 2) vahvistettuja yhteisen toiminnan prioriteettialoja vähintään kuuden vuoden välein tämän suosituksen antamisesta.

         Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2021.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            S. KUSTEC

         (1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten”.