Avis juridique important

|

32001H0838

Komission suositus, annettu 7 päivänä marraskuuta 2001, seuraavien aineiden riskinarvioinnin tuloksista ja riskien vähentämisen toimintasuunnitelmista: akryylialdehydi; dimetyylisulfaatti; nonyylifenoli; fenoli, 4-nonyyli-, haarautunut; tert-butyylimetyylieetteri (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3380)

Virallinen lehti nro L 319 , 04/12/2001 s. 0030 - 0044

Komission suositus,annettu 7 päivänä marraskuuta 2001,seuraavien aineiden riskinarvioinnin tuloksista ja riskien vähentämisen toimintasuunnitelmista: akryylialdehydi; dimetyylisulfaatti; nonyylifenoli; fenoli, 4-nonyyli-, haarautunut; tert-butyylimetyylieetteri(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3380)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2001/838/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklassa vahvistetaan menettely ensisijaisten aineiden luettelossa olevien aineiden vaarojen arvioimiseksi esittelijäksi nimetyn jäsenvaltion tasolla.(2) Komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94(2) vahvistetaan olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien vaarojen arviointia koskevat periaatteet asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti.(3) Arvioituaan tietyn ensisijaisen aineen ihmisille ja ympäristölle aiheuttaman vaaran esittelijäksi nimetty jäsenvaltio tekee tarvittaessa ehdotuksen vaarojen rajoittamiseen tarkoitetusta toimintaperiaatteesta, johon kuuluu valvontatoimenpiteitä ja/tai valvontaohjelmia.(4) Asetuksen (ETY) N:o 793/93 11 artiklan mukaan ensisijaisten aineiden vaarojen arvioinnin tulokset ja suositeltu toimintaperiaate vaarojen rajoittamiseksi hyväksytään yhteisön tasolla 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, ja komissio julkaisee ne.(5) Asetuksen (ETY) N:o 793/93 1 artiklan mukaan kyseisen asetuksen säännöksiä olisi sovellettava niiden kuitenkaan rajoittamatta kuluttajansuojaa ja työsuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön, erityisesti toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY(3), soveltamista.(6) Ensimmäinen huomiota vaativien ensisijaisten aineiden luettelo hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1179/94(4). Luettelossa on säännökset muun muassa seuraavan aineen arvioimiseksi:- akryylialdehydi.(7) Toinen huomiota vaativien ensisijaisten aineiden luettelo hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 2268/95(5). Luettelossa on säännökset muun muassa seuraavien aineiden arvioimiseksi:- dimetyylisulfaatti,- nonyylifenoli,- fenoli, 4-nonyyli-, haarautunut.(8) Kolmas huomiota vaativien ensisijaisten aineiden luettelo hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 143/97(6). Luettelossa on säännökset muun muassa seuraavan aineen arvioimiseksi:- tert-butyylimetyylieetteri.(9) Edellä mainittujen viiden aineen esittelijöiksi nimetyt jäsenvaltiot ovat tehneet riskinarvioinnit edellä mainituista viidestä aineesta arvioiden ihmisille ja ympäristölle aiheutuvat vaarat(7) ja tarvittaessa ehdottaneet toimintaperiaatteita vaarojen rajoittamiseksi.(10) Näiden viiden aineen riskinarvioinnin tulokset ja suositellut toimintaperiaatteet kyseisten viiden aineen riskien vähentämiseksi olisi hyväksyttävä yhteisön tasolla.(11) Asetuksen (ETY) N:o 793/93 11 artiklan 3 kohdan mukaan komissio ottaa huomioon riskinarvioinnin tulokset ja vaarojen rajoittamiseksi suositellun toimintaperiaatteen ehdottaessaan yhteisön toimenpiteitä tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(8) ja direktiivin 89/391/ETY sekä muiden olemassa olevien yhteisön säännösten perusteella.(12) Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevää tiedekomiteaa on kuultu, ja se on antanut lausunnon tässä suosituksessa tarkoitusta riskinarviointiraporteista.(13) Tämän suosituksen toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:1. Toimialoilla, joilla tuodaan, valmistetaan, kuljetetaan, varastoidaan, sisällytetään johonkin valmisteeseen tai muuten käsitellään, käytetään, käsitellään jätteinä tai hyödynnetään seuraavia aineita:- akryylialdehydiCAS-nro: 107-02-8EINECS-nro: 203-453-4- dimetyylisulfaattiCAS-nro: 77-78-1EINECS-nro: 201-058-1- nonyylifenoliCAS-nro: 25154-52-3EINECS-nro: 246-672-0- fenoli, 4-nonyyli-, haarautunutCAS-nro: 84852-15-3EINECS-nro: 284-325-5- tert-butyylimetyylieeteriCAS-nro: 1634-04-4EINECS-nro: 216-653-1on otettava huomioon riskinarviointien tulokset, joiden yhteenveto on esitetty tämän suosituksen liitteen 1, 2, 3, 4 ja 5 osien I jaksossa (Ihmisten terveys / Ympäristö) ja säilytettävä ne tarvittaessa käyttöturvallisuustiedotteisiin(9). Tuloksissa on otettu huomioon myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean lausunnot(10).2. Tämän suosituksen liitteen 1, 2, 3, 4 ja 5 osien II kohdassa (Toimintasuunnitelma riskien rajoittamiseksi) selostetut riskien vähentämiseen tarkoitetut toimintasuunnitelmat olisi pantava täytäntöön.Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2001.Komission puolestaMargot WallströmKomission jäsen(1) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.(2) EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.(3) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(4) EYVL L 131, 26.5.1994, s. 3.(5) EYVL L 231, 28.9.1995, s. 18.(6) EYVL L 25, 28.1.1997, s. 13.(7) Esittelijöiksi nimettyjen jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat riskinarviointiraportit ovat kokonaisuudessaan vapaasti saatavilla. Niistä on olemassa myös lyhyet yhteenvedot. Nämä kertomukset ja tiivistelmät ovat saatavilla Isprassa, Italiassa, sijaitsevan yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitoksen yhteydessä toimivan Euroopan kemikaaliviraston Internet-sivuilta (http://ecb.ei.jrc.it/existing-chemicals/).(8) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201.(9) Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähettämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (EYVL B 196, 1.8.1967, s. 1), yksityiskohtaisten järjestelyjen määrittelemisestä ja vahvistamisesta vaarallisia valmisteita koskevaa erityistietojärjestelmää varten neuvoston direktiivin 88/379/ETY 10 artiklan täytäntöönpanemiseksi 5 päivänä maaliskuuta 1991 annetun komission direktiivin 91/155/ETY (EYVL L 76, 22.3.1991), työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 7 päivänä huhtikuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY (EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11) ja vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1) säännösten mukaisesti.(10) CSTEE on tarkastanut riskinarviointiraportit, ja sen lausunnot esitettiin 13. täysistunnossa (Bryssel, 4. helmikuuta 2000), 15. täysistunnossa (Bryssel, 19. kesäkuuta 2000), 22. täysistunnossa (Bryssel, 6. ja 7. maaliskuuta 2001) ja 23. täysistunnossa (Bryssel, 24. huhtikuuta 2001). Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean lausunnot ovat saatavilla Internetistä osoitteesta (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/outcome_en.html).LIITE1 OSA>TAULUKON PAIKKA>Riskinarviointi perustuu Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään ainoastaan välituotteena useiden erilaisten aineiden (kuten rehujen lisäaineiden, biosidituotteiden, torjunta-aineiden, nahanparkitusaineiden ja hajusteiden) valmistuksessa. Euroopan yhteisön ulkopuolella ainetta käytetään myös tehokkaana laajakirjoisena biosidinä, kudosfiksatiivina, elintarviketärkkelyksen eetteröimisessä ja kolloidimetallien tuotannossa. Kaikesta Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen käytöstä ei ole tietoja, minkä vuoksi on mahdollista, että ainetta käytetään myös sellaisiin tarkoituksiin, joita ei ole otettu tässä riskinarvioinnissa huomioon.Riskinarvioinnissa on todettu muita lähteitä, jotka altistavat ihmiset ja ympäristön kyseiselle aineelle ja jotka eivät liity Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen; tällaisia lähteitä ovat erityisesti aineen päästöt teollisuuslaitosten polttoprosesseista, autojen pakokaasut ja tupakansavu. Näistä altistuksista johtuvia riskejä ei oteta tässä riskinarvioinnissa huomioon. Esittelijän komissiolle toimittamat riskinarviointikertomukset sisältävät kuitenkin tietoja, joita voidaan käyttää myös näiden riskien arvioinnissa.I RISKINARVIOINTIA IHMISTEN TERVEYSRiskinarvioinnin päätelmätTYÖNTEKIJÖIDEN osalta:1. Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet: aineen tuotantoprosesseista ja käsittelystä aiheutuva yksittäinen tai toistuva inhalaatioaltistus aiheuttaa silmien, nenän ja hengityselinten ärsytystä.Myös:2. Edellä mainitun päätelmän lisäksi riskinarviointi osoittaa, että aineen mahdolliset genotoksiset ja karsinogeeniset vaikutukset paikallisesti altistuspaikassa ovat epäselvät, kun altistus on aiheutunut pitkäaikaisesta ei-sytotoksisten pitoisuuksien inhalaatiosta. Tällä hetkellä ei ole kuitenkaan saatavissa validoitua genotoksisuustestiä asian tutkimiseksi, eivätkä suhteellisen alhaiset altistustasot oikeuta karsinogeenisuutta selvittävän inhalaatiotutkimuksen pyytämistä.Riskinarvioinnin päätelmäKULUTTAJIEN osaltaon, että tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Tähän päätelmään päädyttiin, koska riskinarviointi osoitti, ettei ainetta käytetä kuluttajien saatavilla olevissa tuotteissa.Riskinarvioinnin päätelmäYMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäIHMISTEN TERVEYDEN osalta (fysikaalis-kemialliset ominaisuudet):Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäILMAKEHÄN, VESIEKOSYSTEEMIN JA MAAEKOSYSTEEMIN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä.Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOJEN MIKRO-ORGANISMIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTAPERIAATE RISKIEN RAJOITTAMISEKSITYÖNTEKIJÄT:Voimassa olevan työntekijöiden suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset aineen aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.Tähän liittyen suositeltavia toimia ovat: työperäisen altistumisen raja-arvojen määrittäminen aineelle yhteisön tasolla. Siihen saakka, kunnes yhteisössä on vahvistettu työperäisen altistuksen raja-arvot kyseiselle aineelle, työperäinen altistus olisi rajoitettava mahdollisten karsinogeenisten vaikutusten vuoksi niin pieneksi kuin se on teknisesti mahdollista.2 OSA>TAULUKON PAIKKA>Riskinarviointi perustuu Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että ainetta käytetään Euroopan yhteisössä pääasiassa välituotteena ja metylointireagenssina monien orgaanisten aineiden (väriaineet, hajusteet, lääkkeet) valmistuksessa. Muita ilmoitettuja käyttötapoja ovat käyttö sulfatointireagenssina useiden tuotteiden (esim. väriaineet, tekstiilien pehmennysaineet) valmistuksessa. Kaikesta Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen käytöstä ei ole tietoja, minkä vuoksi on mahdollista, että ainetta käytetään myös sellaisiin tarkoituksiin, joita ei ole otettu tässä riskinarvioinnissa huomioon.Riskinarvioinnissa on todettu muita lähteitä, jotka altistavat ihmiset ja ympäristön kyseiselle aineelle. Näitä ovat erityisesti rikkiä sisältävien fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuvat kyseisen aineen päästöt ja aineen muodostuminen ilmakehässä rikkidioksidin ja orgaanisten yhdisteiden reaktiotuotteena. Nämä eivät liity Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen. Näistä altistuksista johtuvia riskejä ei oteta tässä riskinarvioinnissa huomioon. Esittelijän komissiolle toimittamat riskinarviointikertomukset sisältävät kuitenkin tietoja, joita voidaan käyttää myös näiden riskien arvioinnissa.Tätä ainetta ei ole testattu kaikkien lisääntymismyrkyllisyyteen liittyvien näkökohtien osalta. Riskinarvioinnissa ei siis arvioida kokonaan tämän ominaisuuden riskejä kaikille populaatioille. Tätä testiä ei ole vaadittu, sillä aine on identifioitu syöpää aiheuttavaksi aineeksi, jolla ei ole kynnysarvoa.I RISKINARVIOINTIA IHMISTEN TERVEYSRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN osalta:Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Aineen tuotannosta, prosessoinnista ja käytöstä aiheutuva inhalaatioaltistus aiheuttaa hengityselinten ärsytystä sekä mahdollisesti perimän muutoksia ja syöpää.- Aineen käytöstä väliaineena aiheutuva toistuva inhalaatioaltistus voi aiheuttaa raskaana oleville naisille terveyshaittoja.Riskinarvioinnin päätelmäYMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN (KULUTTAJIEN) osalta:Riskinarviointi osoittaa, ettei riskiä voida sulkea pois millään altistuksella, sillä aine on identifioitu syöpää aiheuttavaksi aineeksi, jolla ei ole kynnysarvoa. Tämän riskinarvioinnin kattamat riskit eivät kuitenkaan ole sellaista suuruusluokkaa, että välittömien toimenpiteiden katsottaisiin olevan tarpeen. Riskien pienentämiseen tähtäävien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä aiheuttamaan painetta aineelle altistumisen vähentämiseen ja valvontaan.Riskinarvioinnin päätelmäIHMISTEN TERVEYDEN osalta (fysikaalis-kemialliset ominaisuudet):Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäILMAKEHÄN, VESIEKOSYSTEEMIN JA MAAEKOSYSTEEMIN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOJEN MIKRO-ORGANISMIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTAPERIAATE RISKIEN RAJOITTAMISEKSITYÖNTEKIJÄT:Voimassa olevan työntekijöiden suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset aineen aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.Tähän liittyen suositeltavaa on- työperäisen altistumisen raja-arvojen määrääminen aineelle yhteisön tasolla.3 OSA>TAULUKON PAIKKA>Riskinarviointi perustuu Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa välituotteena (esim. pesuaineissa ja maaleissa käytettävien) nonyylifenolietoksylaattien sekä polymeeriteollisuuden hartsien, muovien ja stabilointiaineiden valmistuksessa. Muita käyttötapoja ovat mm. fenolioksiimien valmistus; niitä käytetään EU:n ulkopuolella metallikaivosteollisuudessa ja joissakin erikoismaaleissa.I RISKINARVIOINTIA IHMISTEN TERVEYSRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN, KULUTTAJIEN JA YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN osalta:Lisätietoja ja/tai -kokeita tarvitaan. Päätelmä tehtiin siksi, että tarvitaan lisätietoja, jotta voidaan selvittää riittävästi ihmisen terveydelle aiheutuvat riskit.Tämä päätelmä tehtiin, kun asetuksen (ETY) N:o 793/93 asiaa koskevien säännösten mukaisesti toimitettujen tietojen arviointi on vielä meneillään(1).B YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäILMAKEHÄN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN ja MAAEKOSYSTEEMIN osalta:1. Lisätiedot ja/tai -kokeet ovat tarpeellisia. Päätelmän perusteet:- Vesiympäristön osille, kuten sedimentille, voi aiheutua haittavaikutuksia.Vaaditut tiedot ja/tai testit ovat seuraavat:- Sedimentin eliöiden myrkyllisyystestauksen laajentaminen.Liitteen II jakson 3 osassa esitetyn ympäristöriskien vähentämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ansiosta lisätiedot eivät kuitenkaan ole tarpeellisia.Myös:2. Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Nonyylifenolin valmistuksesta(2), fenolisten oksiimien, fenoli- ja/tai formaldehydihartsien(3), epoksihartsien(4) ja muiden muovien stabilointiaineiden valmistuksesta, nonyylifenolioksylaattien valmistuksesta, niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta ja niiden käytöstä aiheutuvasta altistuksesta voi seurata haitallisia vaikutuksia paikalliseen ja alueelliseen vesiympäristöön, sedimentti mukaan luettuna.- Maaympäristölle voi olla haitallisia vaikutuksia altistuksesta, joka aiheutuu nonyylifenolietoksylaattien valmistuksesta sekä niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta ja käytöstä eläinlääkkeissä, suljetusta käytöstä kemianteollisuudessa, sähkötekniikassa, teollisuus- ja laitossiivouksessa, nahan prosessoinnissa, metallikaivosteollisuudessa, valokuva-, massa- ja paperi-, polymeeri- ja tekstiiliteollisuudessa, maalien valmistuksessa sekä maanrakennuksessa ja koneteollisuudessa.- Kalat ja kastematojen predaattorit voivat saada sekundaarisen myrkytyksen altistuksesta, joka aiheutuu nonyylifenolietoksylaattien valmistuksesta sekä niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta sekä nonyylifenolietoksylaattien käytöstä teollisuus- ja laitossiivouksessa, sähköteknisessä teollisuudessa, maali-, lakka- ja vernissateollisuudessa, maanrakennuksessa, nahan prosessoinnissa, metallikaivosteollisuudessa, massa-, paperi- ja kartonkiteollisuudessa sekä tekstiilien prosessoinnissa.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOJEN MIKRO-ORGANISMIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheuturvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTAPERIAATE RISKIEN RAJOITTAMISEKSIYMPÄRISTÖ:Yhteisön tason markkinointi- ja käyttörajoituksia olisi harkittava ympäristön suojelemiseksi nonyylifenolien ja/tai nonyylifenolietoksylaattien käytöltä erityisesti seuraavissa käyttötavoissa:- teollisuus-, laitos- ja kotitalouksien siivous,- tekstiilien prosessointi,- nahan prosessointi,- maatalous (biosidituotteet, erityisesti käyttö vedinkastoissa (utaretulehdusten ehkäisy)),- metallintyöstö,- massa- ja paperiteollisuus,- kosmeettiset valmisteet, mukaan luettuna shampoot ja muut henkilökohtaisen hygienian valmisteet.Tarvitaan lisätutkimuksia sen selvittämiseksi, millaisiin käyttötarkoituksiin voitaisiin sallia poikkeuksia.Ottaen huomioon uusien yhteisön tasolla noudatettavien menettelyjen kehittäminen olisi edellä mainitun lisäksi harkittava nonyylifenolille ja nonyylifenolietoksylaateille lisätoimenpiteitä, kuten saastumista ehkäiseviä toimenpiteitä(5), tarpeen mukaan seuraavilla toimialoilla:- nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaattien valmistus,- nonyylifenolietoksylaattien käyttö muiden kemikaalien synteesissä (suljettu käyttö),- nonyylifenolietoksylaattien käyttö emulsiopolymerisaatiossa, erityisesti käyttö akryyliestereissä erikoispinnoitteissa, liima-aineissa ja kuitujen sitomisessa,- fenoli- ja/tai formaldehydihartsien valmistus käyttäen nonyylifenolia,- muiden muovien stabilointiaineiden valmistus käyttäen nonyylifenolia.Markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksilla ja saastumisen valvontatoimenpiteillä aikaansaatuja tuloksia on seurattava ja tarvittaessa harkittava lisätoimenpiteitä. Erityisesti olisi harkittava muita yhteisön välineitä(6), jotta voitaisiin varmistaa nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaattien ympäristöpitoisuuksien valvonta kyseisissä säädöksissä asetettujen tavoitteiden kautta. Näitä toimenpiteitä olisi sovellettava edellä mainituilla ja seuraavassa luetelluilla toimialoilla:- valmisteiden valmistus (aloilla, joilla nonyylifenolien ja/tai nonyylifenolietoksylaattien käyttö jatkuu),- maanrakennus ja koneteollisuus, mukaan luettuna muurien/seinien rakennusmateriaalit, tienpäällystysmateriaalit ja myös metallien puhdistus,- voiteluöljyjen lisäaineet ja polttoaineiden lisäainepakettien sekoitukset,- elektroniikka ja sähkötekniikka, erityisesti käyttö maalattujen piirilevyjen valmistuksessa käytetyissä liuoksissa (fluxes), piirilevyjen säröjen etsimisessä käytetyissä maaleissa ja piirilevyjen etsauksessa käytetyissä kemiallisissa liuoksissa,- valokuvalaboratoriot (pienet ja suuret), erityisesti käyttö harrastajavalokuvaajien kotikäyttötuotteissa, harrastajien filmien kehitykseen, tiettyihin ammattilaisten käyttämiin tuotteisiin ja myös käyttöön röntgenfilmeissä,- fenolisten oksiimien ja/tai epoksihartsien valmistus,- lakkahartsin valmistus ja myös käyttö maaliseosten stabilointiaineena.Muiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien rajoitusten tarvetta olisi harkittava yhteisön tasolla, jos näillä aloilla toteutetut toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi.Jos ainetta käytetään biosidivalmisteissa tehoaineena voimassa olevien biosidivalmisteita koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että riskinarvioinnin tulokset otetaan asianmukaisesti huomioon.Jos ainetta käytetään torjunta-aineissa tehoaineena voimassa olevien kasvinsuojeluaineita koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla(7), suositellaan, että kansalliset viranomaiset ottavat riskinarvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon tehdessään päätöksiä markkinoille saattamista koskevien lupien myöntämisestä ja erityisesti tapauksissa, joissa paikallisesti on jo havaittavissa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tällaisissa tapauksissa olisi rohkaistava nonyylifenolille ja/tai nonyylifenolietoksylaateille vaihtoehtoisten aineiden kehittämistä ja käyttöä.Jos ainetta käytetään adjuvanttina ja/tai muuna osakomponenttina(8) torjunta-aine- tai biosidivalmisteissa, kansallisten viranomaisten pitäisi ottaa riskinarvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon tehdessään päätöksiä markkinoille saattamista koskevien lupien myöntämisestä ja erityisesti tapauksissa, joissa paikallisesti on jo havaittavissa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tällöin olisi rohkaistava nonyylifenolille ja/tai nonyylifenolietoksylaateille vaihtoehtoisen aineiden kehittämistä ja käyttöä sekä muiden, kuluttajakäyttäytymistä ohjaavien toimenpiteiden toteuttamista.Lisäksi ympäristön suojelun varmistamiseksi olisi tietoa levitettävä kaikille tahoille, joita asia koskee yhteisössä.Jos nonyylifenolia ja/tai nonyylifenolietoksylaatteja käytetään eläinlääkkeissä voimassa olevien eläinlääkkeitä koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että näitä aineita sisältävien valmisteiden markkinointia koskevien lupien haltijat korvaavat aineet vähemmän haitallisilla vaihtoehdoilla.Jos käytetään nonyylifenolia ja/tai nonyylifenolietoksylaatteja sisältävää lietettä voimassa olevien lietteen hallinnointia koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että harkitaan sellaisten nonyylifenolin ja/tai nonyylifenolietoksylaattien pitoisuuksien raja-arvoja koskevien säännöksien kehittämistä, joita sovelletaan lietteen levittämiseen maahan.Ympäristön suojelemiseksi määritetyt toimenpiteet vähentävät myös ihmisten altistumista aineelle.4 OSA>TAULUKON PAIKKA>Riskinarviointi perustuu Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa välituotteena (esim. pesuaineissa ja maaleissa käytettävien) nonyylifenolietoksylaattien sekä polymeeriteollisuuden hartsien, muovien ja stabilointiaineiden valmistuksessa. Muita käyttötapoja ovat mm. fenolioksiimien valmistus; niitä käytetään EU:n ulkopuolella metallikaivosteollisuudessa ja joissakin erikoismaaleissa.I RISKINARVIOINTIA IHMISTEN TERVEYSRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN, KULUTTAJIEN ja YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN osalta:Tarvitaan lisätietoja ja/tai -kokeita. Päätelmä tehtiin siksi, että tarvitaan lisätietoja, jotta voidaan selvittää riittävästi ihmisten terveydelle aiheutuvat riskit.Tämä päätelmä tehtiin, kun asetuksen (ETY) N:o 793/93 asiaa koskevien säännösten mukaisesti toimitettujen tietojen arviointi on vielä meneillään(9).B YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäILMAKEHÄN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN ja MAAEKOSYSTEEMIN osalta:1. Lisätiedot ja/tai -kokeet ovat tarpeellisia. Päätelmän perusteet:- Vesiympäristön osille, kuten sedimentille, voi aiheutua haittavaikutuksia.Vaaditut tiedot ja/tai testit ovat seuraavat:- Sedimentin eliöiden myrkyllisyystestauksen laajentaminen.Liitten II jakson 4 osassa esitetyn ympäristöriskien vähentämiseen tähtäävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ansiosta lisätiedot eivät kuitenkaan ole tarpeellisia.Myös:2. Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Nonyylifenolin valmistuksesta(10), fenolisten oksiimien(11), fenoli- ja/tai formaldehydihartsien, epoksihartsien(12) ja muiden muovien stabilointiaineiden valmistuksesta, nonyylifenolioksylaattien valmistuksesta, niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta ja niiden käytöstä aiheutuvasta altistuksesta voi seurata haitallisia vaikutuksia paikalliseen ja alueelliseen vesiympäristöön, sedimentti mukaan luettuna.- Maaympäristölle voi olla haitallisia vaikutuksia altistuksesta, joka aiheutuu nonyylifenolietoksylaattien valmistuksesta sekä niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta ja käytöstä eläinlääkkeissä, suljetusta käytöstä kemianteollisuudessa, sähkötekniikassa, teollisuus- ja laitossiivouksessa, nahan prosessoinnissa, metallikaivosteollisuudessa, valokuva-, massa- ja paperi-, polymeeri- ja tekstiiliteollisuudessa, maalien valmistuksessa sekä maanrakennus- ja koneteollisuudessa.- Kalat ja kastematojen predaattorit voivat saada sekundaarisen myrkytyksen altistuksesta, joka aiheutuu nonyylifenolietoksylaattien valmistuksesta sekä niitä sisältävien valmisteiden valmistuksesta sekä nonyylifenolietoksylaattien käytöstä teollisuus- ja laitossiivouksessa, sähköteknisessä teollisuudessa, maali-, lakka- ja vernissateollisuudessa, maanrakennuksessa, nahan prosessoinnissa, metallikaivosteollisuudessa, massa-, paperi- ja kartonkiteollisuudessa sekä tekstiilien prosessoinnissa.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOJEN MIKRO-ORGANISMIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei edellä mainituille ympäristön osille oleteta aiheutuvan riskejä. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTAPERIAATE RISKIEN RAJOITTAMISEKSIYMPÄRISTÖ:Yhteisön tason markkinointi- ja käyttörajoituksia olisi harkittava ympäristön suojelemiseksi nonyylifenolien ja/tai nonyylifenolietoksylaattien käytöltä erityisesti seuraavissa käyttötavoissa:- teollisuus-, laitos- ja kotitalouksien siivous,- tekstiilien prosessointi,- nahan prosessointi,- maatalous (biosidituotteet, erityisesti käyttö vedinkastoissa (utaretulehdusten ehkäisy)),- metallintyöstö,- massa- ja paperiteollisuus,- kosmeettiset valmisteet, mukaan luettuna shampoot ja muut henkilökohtaisen hygienian valmisteet.Tarvitaan lisätutkimuksia sen selvittämiseksi, millaisiin käyttötarkoituksiin voitaisiin sallia poikkeuksia.Ottaen huomioon uusien yhteisön tasolla noudatettavien menettelyjen kehittäminen olisi edellä mainitun lisäksi harkittava nonyylifenolille ja nonyylifenolietoksylaateille lisätoimenpiteitä, kuten saastumista ehkäiseviä toimenpiteitä(13), tarpeen mukaan seuraavilla toimialoilla:- nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaattien valmistus,- nonyylifenolietoksylaattien käyttö muiden kemikaalien synteesissä (suljettu käyttö),- nonyylifenolietoksylaattien käyttö emulsiopolymerisaatiossa, erityisesti käyttö akryyliestereissä erikoispinnoitteissa, liima-aineissa ja kuitujen sitomisessa,- fenoli- ja/tai formaldehydihartsien valmistus käyttäen nonyylifenolia,- muiden muovien stabilointiaineiden valmistus käyttäen nonyylifenolia.Markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksilla ja saastumisen valvontatoimenpiteillä aikaansaatuja tuloksia on seurattava ja tarvittaessa harkittava lisätoimenpiteitä. Erityisesti olisi harkittava muita yhteisön säädöksiä(14), jotta voitaisiin varmistaa nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaattien ympäristöpitoisuuksien valvonta kyseisissä säädöksissä asetettujen tavoitteiden kautta. Näitä toimenpiteitä olisi sovellettava edellä mainituilla ja seuraavassa luetelluilla toimialoilla:- valmisteiden valmistus (aloilla, joilla nonyylifenolien ja/tai nonyylifenolietoksylaattien käyttö jatkuu),- maanrakennus ja koneteollisuus, mukaan luettuna muurien/seinien rakennusmateriaalit, tienpäällystysmateriaalit ja myös metallien puhdistus,- voiteluöljyjen lisäaineet ja polttoaineiden lisäainepakettien sekoitukset,- elektroniikka ja sähkötekniikka, erityisesti käyttö maalattujen piirilevyjen valmistuksessa käytetyissä liuoksissa (fluxes), piirilevyjen säröjen etsimisessä käytetyissä maaleissa ja piirilevyjen etsauksessa käytetyissä kemiallisissa liuoksissa,- valokuvalaboratoriot (pienet ja suuret), erityisesti käyttö harrastajavalokuvaajien kotikäyttötuotteissa, harrastajien filmien kehitykseen, tiettyihin ammattilaisten käyttämiin tuotteisiin ja myös käyttöön röntgenfilmeissä,- fenolisten oksiimien ja/tai epoksihartsien valmistus,- lakkahartsin valmistus ja myös käyttö maaliseosten stabilointiaineena.Muiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien rajoitusten tarvetta olisi harkittava yhteisön tasolla, jos näillä aloilla toteutetut toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi.Jos ainetta käytetään biosidivalmisteissa tehoaineena voimassa olevien biosidivalmisteita koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että riskinarvioinnin tulokset otetaan aisanmukaisesti huomioon.Jos anetta käytetään torjunta-aineissa tehoaineena voimassa olevien kasvinsuojeluaineita koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla(15), suositellaan, että kansalliset viranomaiset ottavat riskinarvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon tehdessään päätöksiä markkinoille saattamista koskevien lupien myöntämisestä ja erityisesti tapauksissa, joissa paikallisesti on jo havaittavissa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tällaisissa tapauksissa olisi rohkaistava nonyylifenolille ja/tai nonyylifenolietoksylaateille vaihtoehtoisten aineiden kehittämistä ja käyttöä.Jos ainetta käytetään adjuvanttina ja/tai muuna osakomponenttina(16) torjunta-aine- tai biosidivalmisteissa, kansallisten viranomaisten pitäisi ottaa riskinarvioinnin tulokset asianmukaisesti huomioon tehdessään päätöksiä markkinoille saattamista koskevien lupien myöntämisestä ja erityisesti tapauksissa, joissa paikallisesti on jo havaittavissa merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tällöin olisi rohkaistava nonyylifenolille ja/tai nonyylifenolietoksylaateille vaihtoehtoisten aineiden kehittämistä ja käyttöä sekä muiden, kuluttajakäyttäytymistä ohjaavien toimenpiteiden toteuttamista.Lisäksi tietoa olisi levitettävä ympäristön suojelun varmistamiseksi kaikille tahoille, joita asia yhteisössä koskee.Jos nonyylifenolia ja/tai nonyylifenolietoksylaatteja käytetään eläinlääkkeissä voimassa olevien eläinlääkkeitä koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että näitä aineita sisältävien valmisteiden markkinointia koskevien lupien haltijat korvaavat aineet vähemmän haitallisilla vaihtoehdoilla.Jos käytetään nonyylifenolia ja/tai nonyylifenolietoksylaatteja sisältävää lietettä voimassa olevien lietteen hallinnointia koskevien yhteisön säädösten tarkoittamalla tavalla, suositellaan, että harkitaan sellaisten nonyylifenolin ja/tai nonyylifenolietoksylaattien pitoisuuksien raja-arvoja koskevien säännöksien kehittämistä, joita sovelletaan lietteenlevittämiseen maahan.Ympäristön suojelemiseksi määritetyt toimenpiteet vähentävät myös ihmisten altistumista aineelle.5 OSA>TAULUKON PAIKKA>Riskinarviointi perustuu Euroopan yhteisössä valmistetun tai yhteisöön tuodun aineen elinkaareen liittyviin nykykäytäntöihin, jotka esittelijä on selostanut komissiolle toimittamassaan riskinarvioinnissa.Käytettävissä oleviin tietoihin perustuvassa riskinarvioinnissa on selvitetty, että Euroopan yhteisön alueella ainetta käytetään pääasiassa bensiinin lisäaineena. Ainetta käytetään myös kemianteollisuudessa, lääketeollisuudessa ja laboratorioissa.I RISKINARVIOINTIA IHMISTEN TERVEYSRiskinarvioinnin päätelmäTYÖNTEKIJÖIDEN osalta:Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Ylläpitotoimista ja autojen korjaamisesta aiheutuvasta altistuksesta voi seurata haitallisia ihovaikutuksia (toistuvat annokset).Riskinarvioinnin päätelmäKULUTTAJIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäYMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN osalta:Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Maanalaisten varastosäiliöiden vuodoista ja varastosäiliöiden ylitäytöstä aiheutuvan altistuksen seurauksena juomaveteen voi tulla maku- ja hajuhaittoja.Riskinarvioinnin päätelmäIHMISTEN TERVEYDEN osalta (fysikaalis-kemialliset ominaisuudet):Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.B YMPÄRISTÖRiskinarvioinnin päätelmäVESIEKOSYSTEEMIN osalta:1. Lisätiedot ja/tai -kokeet ovat tarpeellisia. Päätelmän perusteet:- Tarvitaan parempia tietoja, jotta voidaan selvittää riittävästi riskit, joita vesiekosysteemille aiheutuu aineen päästöistä pintavesiin.Vaaditut tiedot ja/tai testit ovat seuraavat:- Vaiheittainen testausstrategia, jolla tutkitaan, miten kalat ja mahdollisesti muut luonnonvaraiset eliöt välttävät kyseisellä aineella kontaminoitunutta vettä.Myös:2. Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Haitat, joita seuraa vesiekosysteemin altistuksesta varastosäiliöiden vesitysvesien päästöistä pintaveteen.Riskinarvioinnin päätelmäPOHJAVEDEN osalta:Riskien rajoittamiseksi tarvitaan erityistoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Manalaisten varastosäiliöiden vuodoista ja varastosäiliöiden ylitäytöstä aiheutuvan altistuksen seurauksena juomaveteen voi tulla maku- ja hajuhaittoja.Riskinarvioinnin päätelmäILMAKEHÄN ja MAAEKOSYSTEEMIN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.Riskinarvioinnin päätelmäJÄTEVEDENPUHDISTAMOJEN MIKRO-ORGANISMIEN osalta:Tässä vaiheessa ei ole tarpeen hankkia lisätietoja, suorittaa lisäkokeita eikä toteuttaa riskien vähentämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Päätelmän perusteet:- Riskinarviointi osoittaa, ettei riskejä ole odotettavissa. Riskien vähentämistä koskevien nykyisin sovellettavien toimenpiteiden katsotaan olevan riittäviä.II TOIMINTASUUNNITELMA RISKIEN RAJOITTAMISEKSITYÖNTEKIJÄT:Voimassa olevan työntekijöiden suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön katsotaan yleisesti antavan riittävät edellytykset aineen aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.Lisäksi suositellaan sen tutkimista, miten voidaan parantaa autojen ja polttoainepumppujen polttoainesuodattimen sijoituspaikan suunnittelua, jotta samalla helpotettaisiin ylläpito- ja korjaustyötä ja pyrittäisiin mahdollisimman pieneen ihon altistumiseen bensiinille. Edellä sanottu ei vaikuta tällä alalla voimassa olevien yhteisön säädösten(17) soveltamiseen. Siksi ehdotetaan, että keskusteluja asiasta jatketaan alan teollisuuden organisaatioiden kanssa.YMPÄRISTÖN KAUTTA ALTISTUVIEN IHMISTEN osalta:Jäljempänä esitettävien pohjaveden suojeluun tähtäävien toimenpiteiden katsotaan osaltaan ehkäisevän juomaveden kontaminoitumista.YMPÄRISTÖN osalta:Kaikkien ihmisen aiheuttamien päästöjen, MTBE mukaan luettuna, estäminen on ensisijainen tavoite yhteisön voimassa olevassa lainsäädännössä(18). Siksi suositellaan, että tarvittaessa toteutetaan seurantaohjelmia, jotta MTBE:n mahdollisesti aiheuttama pohjaveden kontaminaatio voidaan havaita varhaisessa vaiheessa.Edelleen suositellaan, että parasta käyttökelpoista tekniikkaa sovelletaan laajassa mittakaavassa huoltoasemien jakelulaitteiden ja maanalaisten bensiinisäiliöiden rakentamisessa ja käytössä. Jäsenvaltioiden olisi harkittava tässä asiassa pakottavia vaatimuksia erityisesti kaikille huoltoasemille, jotka sijaitsevat pohjavettä muodostavilla alueilla. Lisäksi suositellaan, että Euroopan standardointikomitea (CEN) kehittäisi Euroopan tason yhdenmukaistettuja standardeja varastosäiliöiden rakentamista ja käyttöä varten. Paikat, jotka sijaitsevat kriittisillä alueilla ja joilla on mahdollisesti aikaisemmin tapahtunut päästöjä, olisi tutkittava ja tarvittaessa ennallistettava.Edelleen on edistettävä näitä ohjelmia ja niiden tuloksia koskevien tietojen vaihtoa.Suositellaan myös, että maanpäällisten varastosäiliöiden MTBE-pitoisten vesitysvesien päästöjä rajoitettaisiin tehtaille myönnettävillä luvilla(19) tai kansallisilla määräyksillä.Luvanmyöntämismenettelyn (sekä mahdollisten kansallisten määräysten vahvistamisen) helpottamiseksi näitä kysymyksiä käsitellään "parasta käyttökelpoista tekniikkaa" (BAT) koskevissa ohjeissa(20).Suositellaan, että jäsenvaltiot seuraavat huolellisesti tätä asiaa koskevan parhaan käyttökelpoisen tekniikan soveltamista ja ilmoittavat komissiolle kaikesta mahdollisesta kyseistä tekniikkaa koskevasta tärkeästä kehityksestä osana sitä koskevaa tietojenvaihtoa.(1) Lisätietojen ja/tai lisätestien tarve koskee vain yhtä skenaariota. Ihmisen terveyteen kohdistuvien riskien arvioinnin täydelliset päätelmät julkaistaan myöhemmin komission suosituksessa.(2) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(3) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(4) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(5) Yhteisössä parhaillaan käynnissä oleva työ, joka liittyy ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annettuun neuvoston direktiiviin 96/61/EY (EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26) ja jossa kehitetään erilaisia kemianprosesseja käsitteleviä viiteasiakirjoja parhaille käytettävissä oleville tekniikoille, voi olla erittäin merkittävää tässä yhteydessä. Lisätietoja asiasta saa Euroopan IPPC-toimiston verkkosivuilta osoitteesta http://eippcb.jrc.es.(6) Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1) säädetään pilaantumista vähentävistä yhteisön toimenpiteistä. Direktiivin liitteessä X olevan prioriteettiaineiden luettelon perusteella komissio ehdottaa laatuvaatimuksia ja päästöjen valvontatoimenpiteitä, mukaan luettuna päästöjen raja-arvoja kahden vuoden kuluttua luettelon vahvistamisesta. Prioriteettiaineisiin kuuluvien tiettyjen "vaarallisten prioriteettiaineiden" osalta päästöjen valvonnassa pyritään päästöjen ja häviöiden lopettamiseen kerralla tai vaiheittain 20 vuoden kuluessa. Nonyylifenolit sisältyvät "vaarallisina prioriteettiaineina" ensimmäiseen prioriteettiaineiden luetteloon, jota komissio on ehdottanut helmikuussa 2000 (KOM (2000) 47 lopullinen, EYVL C 177 E, 27.6.2000, s. 74, sellaisena kuin se on muutettuna 16. tammikuuta 2001 annetulla ehdotuksella KOM (2001) 17 lopullinen). Neuvosto hyväksyi nonyylifenolit sisältävän prioriteettiaineiden luettelon 11. kesäkuuta 2001, minkä ansiosta direktiivissä 2000/60/EY säädettyjä toimenpiteitä voidaan käyttää lisämenetelmänä vesiympäristölle tai sen kautta aiheutuvien riskien vähentämiseksi.(7) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY (EYVL L 230, 19.8.1991) säädetään, että torjunta-aineiden tehoaineena käytetty nonyylifenoli ja nonyylifenolietoksylaatit vedetään markkinoilta heinäkuussa 2003.(8) Toistaiseksi tätä käyttötapaa ei tarvitse arvioida direktiivin 91/414/ETY perusteella.(9) Lisätietojen ja/tai lisätestien tarve koskee vain yhtä skenaariota. Ihmisen terveyteen kohdistuvien riskien arvioinnin täydelliset päätelmät julkaistaan myöhemmin komission suosituksessa.(10) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(11) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(12) Näistä käyttötavoista aiheutuu riskejä vesiympäristölle vain siksi, että pohjavesipitoisuudet vaikuttavat paikallisiin tasoihin. Sama koskee nonyylifenolietoksylaattien käyttöä maatalouden torjunta-ainevalmisteissa, pienissä valokuvausteknisissä prosesseissa sekä kotitalouksissa ja teollisuudessa käytetyissä emulsiomaaleissa.(13) Yhteisössä parhaillaan käynnissä oleva työ, joka liittyy direktiiviin 96/61/EY ja jossa kehitetään erilaisia kemianprosesseja käsitteleviä viiteasiakirjoja (BREF-asiakirjoja) parhaille käytettävissä oleville tekniikoille, voi olla erittäin merkittävää tässä yhteydessä. Lisätietoja asiasta saa Euroopan IPPC-toimiston verkkosivuilta osoitteesta http://eippcb.jrc.es.(14) Direktiivissä 2000/60/EY säädetään pilaantumista vähentävistä yhteisön toimenpiteistä. Direktiivin liitteessä X olevan prioriteettiaineiden luettelon perusteella komissio ehdottaa laatuvaatimuksia ja päästöjen valvontatoimenpiteitä, mukaan luettuna päästöjen raja-arvoja kahden vuoden kuluttua luettelon vahvistamisesta. Prioriteettiaineisiin kuuluvien tiettyjen "vaarallisten prioriteettiaineiden" osalta päästöjen valvonnassa pyritään päästöjen ja häviöiden lopettamiseen kerralla tai vaiheittain 20 vuoden kuluessa. Nonyylifenolit sisältyvät "vaarallisina prioriteettiaineina" ensimmäiseen prioriteettiaineiden luetteloon, jota komissio on ehdottanut helmikuussa 2000 (KOM 2000) 47 lopullinen, EYVL C 177 E, 27.6.2000, s. 74 sellaisena kuin se on muutettuna 16. tammikuuta 2001 annetulla ehdotuksella COM (2001) 17 lopullinen). Neuvosto hyväksyi nonyylifenolit sisältävän prioriteettiaineiden luettelon 11. kesäkuuta 2001, minkä ansiosta direktiivissä 2000/60/EY säädettyjä toimenpiteitä voidaan käyttää lisämenetelmänä vesiympäristölle tai sen kautta aiheutuvien riskien vähentämiseksi.(15) Direktiivissä 91/414/ETY säädetään, että torjunta-aineiden tehoaineena käytetty nonyylifenoli ja nonyylifenolietoksylaatit vedetään markkinoilta heinäkuussa 2003.(16) Toistaiseksi tätä käyttötapaa ei tarvitse arvioida direktiivin 91/414/ETY perusteella.(17) Moottoriajoneuvojen ottomoottoreiden kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 70/220/ETY (EYVL L 76, 6.4.1970, s. 1).(18) Direktiivi 2000/60/EY.(19) Direktiivin 96/61/EY tai kansallisen lainsäädännön perusteella annetut tehtaiden ympäristöluvat.(20) Yhteisössä parhaillaan käynnissä oleva työ, joka liittyy direktiiviin 96/61/EY ja jossa laaditaan viiteasiakirjoja parhaille käyttökelpoisille tekniikoille. Nämä ns. BREF-asiakirjat koskevat MTBE:n tuotantoa ja käsittelyä, mukaan lukien varastoinnin suunnittelu ja hallinta.


Avis juridique important

|

51999SC1302

Komission suositus, annettu 15 päivänä syyskuuta 1999, kiinteän radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmästä (SEK(1999) 1302 lopull.)

Virallinen lehti nro L 265 , 13/10/1999 s. 0037 - 0045

KOMISSION SUOSITUS,annettu 15 päivänä syyskuuta 1999,kiinteän radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmästä(SEK(1999) 1302 lopull.)(1999/669/EY, Euratom)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 124 artiklan,sekä katsoo, että1) Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 174 artiklassa edellytetään sellaisten toimenpiteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla, joilla säilytetään, suojellaan ja parannetaan ympäristön laatua,2) ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/313/ETY(1) 7 artiklassa edellytetään, että "jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yleisölle annetaan yleistä tietoa ympäristön tilasta esimerkiksi määräajoin ilmestyvien kuvaavien kertomusten muodossa",3) radioaktiivisia jätteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman uudistamisesta 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston päätöslauselman 92/C 158/02(2) liitteessä 1 olevassa artiklassa, joka käsittelee tilanteen jatkuvaa seurantaa, edellytetään, että komissio toimittaa neuvostolle säännöllisesti jäsenvaltioiden jätehuollon tilannetta ja tulevaisuudennäkymiä koskevan selvityksen, jossa otetaan erityisesti huomioon turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun, ydinvoimaohjelmiin sekä radioisotooppien käsittelyä sisältäviin toimiin liittyvät vaatimukset; komissio tiedottaa selvityksestä myös Euroopan parlamentille,4) radioaktiivisia jätteitä koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa(3) edellytetään koordinoivaa toimintaa jätteiden loppusijoituksen turvallisuutta koskevien kansallisten käytäntöjen ja sääntöjen lähentämiseksi niin, että eri jäteluokat otetaan erityisesti huomioon,5) alueiden komitean aiheesta "Ydinturvallisuus ja paikallis- ja aluedemokratia" antaman päätöslauselman 98/C 251/06(4) 11 artiklassa sanotaan, että "komitea katsoo, että monet seikoista, jotka liittyvät radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskevien ehdotusten pohdintaan, ovat monimutkaisia, eikä niitä yleisesti ymmärretä kovin laajasti. Tämän vuoksi komitean mielestä onkin ratkaisevaa, että tärkeimmät asiaan liittyvät tiedot ovat kokonaisuudessaan kansalaisten saatavilla ja että paikallis- ja alueviranomaiset sekä kansalaiset kutsutaan myös mukaan päätöksentekoon. Lisäksi on pyrittävä saamaan kansalaiset luottamaan loppusijoituslaitosten turvallisuusperusteisiin ja jätehuolto-ohjelmiin",ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:Suosituksen perustana olevat selitykset annetaan liitteessä.Jäsenvaltioiden ja niiden ydinteollisuuden olisi otettava käyttöön yhteinen radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmä, joka helpottaisi kansallista ja kansainvälistä yhteydenpitoa ja alaa koskevan tiedon hallintaa.Tätä luokittelua olisi käytettävä annettaessa yleisölle, kansallisille ja kansainvälisille elimille ja kansalaisjärjestöille tietoa kiinteistä radioaktiivisista jätteistä. Luokittelujärjestelmä ei korvaisi teknisiä vaatimuksia, joita tarvitaan turvallisuuden varmistamiseksi erityistilanteissa, esimerkiksi lupien myöntämisessä laitoksille tai muille toiminnoille.Jäsenvaltiot voisivat käyttää tätä luokittelujärjestelmää. Tammikuun 1 päivään 2002 ulottuvan jakson aikana sitä voitaisiin käyttää rinnan nykyisten kansallisten järjestelmien kanssa.Yhteenveto ehdotetusta luokituksesta:1. Siirtymävaiheen radioaktiivinen jäteSiirtymävaiheen jätettä on radioaktiivinen (pääasiassa lääketieteellisestä (tai lääkinnällisestä) käytöstä tuleva) jäte, joka hajoaa välivarastoinnin aikana ja joka voidaan sen jälkeen mahdollisesti käsitellä valvontajärjestelmän ulkopuolella, jos vapauttamisrajat sen sallivat.2. Matala- ja keskiaktiivinen jäte (LILW)Matala- ja keskiaktiivisessa jätteessä radionuklidien määrä on sellainen, että lämmöntuotto loppusijoituksen aikana on riittävän vähäistä. Hyväksyttävä lämpöteho määräytyy sijoituspaikan turvallisuusarvioinnin mukaan.2.1 Lyhytikäinen jäte (LILW-SL)Tähän luokkaan kuuluu lyhytikäinen radioaktiivinen jäte, jonka nuklidien puoliintumisaika on lyhyempi tai sama kuin Cs-137:n ja Sr-90:n (noin 30 vuotta) ja joka sisältää rajoitetusti pitkäikäisiä alfasäteilyä lähettäviä radionuklideja (pitkäikäisten alfasäteilyä lähettävien radionuklidien enimmäismäärä saa olla 4000 Bq/g yksittäisessä jätepakkauksessa ja 400 Bq/g koko jätemäärässä).2.2 Pitkäikäinen jäte (LILW-LL)Pitkäikäinen jäte on jätettä, jonka radionuklidien ja alfasäteilijöiden pitoisuus ylittää lyhytikäisen jätteen raja-arvot.3. Korkea-aktiivinen jäteKorkea-aktiivisessa jätteessä radionuklidipitoisuus on sellainen, että lämmöntuotto varastoinnin ja loppusijoituksen aikana on otettava huomioon. (Lämmöntuoton taso on sijoituspaikkakohtainen, ja tällaista jätettä syntyy pääasiassa käytetyn ydinpolttoaineen käsittelystä ja pakkaamisesta.)Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 1999.Komission puolestaRitt BJERREGAARDKomission jäsen(1) EYVL L 158, 23.6.1990, s. 56.(2) EYVL C 158, 25.6.1992, s. 3.(3) EYVL C 158, 25.6.1992, s. 3.(4) EYVL C 251, 10.8.1998, s. 34.LIITE1. JohdantoRadioaktiivisiin jätteisiin kuuluu monenlaisia materiaaleja, joiden fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja radioaktiivisuus eroavat toisistaan. Tämän monimuotoisuuden takia myös mahdolliset vaarat ovat hyvin erilaisia.Euroopan unionin alueella käytössä olevat radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmät ovat myös lähtökohdiltaan ja soveltamiseltaan hyvin erilaisia. Joitakin käytetään pelkästään tiedonvälitystarkoituksiin, ja jotkin ovat käsittelytavan sanelemia.Jäsenvaltioiden radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmät perustuvat aktiivisuuspitoisuuteen, kokonaisaktiivisuuteen, jätteen lähteeseen tai loppusijoitustapaan.Yksi pääero vallitsee ydinsähköä tuottavien ja sitä tuottamattomien maiden välillä. Lisäksi luokkien rajoja ei aina ole helppo määritellä ja ne voivat vaihdella paljon maasta toiseen.Radioaktiivisen jätteen luokituksen erot voivat vaikeuttaa jäsenvaltioiden välistä toimintaa yhtenäismarkkinoilla ja tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Yhteiset termit, joilla määritellään radioaktiivisen jätteen eri luokat, voisivat olla erittäin hyödyllisiä esimerkiksi loppusijoituspaikkojen optimoinnissa ja jätteiden palauttamisessa käsittelyn, tai pakkaamisen jälkeen.Euroopan unionin luokittelujärjestelmä olisi hyödyllinen myös vertailevan tiedon antamiseksi kiinteästä radioaktiivisesta jätteestä yleisölle, kansallisille ja kansainvälisille elimille sekä kansalaisjärjestöille.Tässä selitysosassa kuvataan yhdenmukaistamisen syitä ja tarpeita, käsitellään vaatimuksia ja tehdään ehdotus luokittelujärjestelmäksi.2. TaustaaRadioaktiivisia jätteitä koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa(1) edellytetään radioaktiivisten jätteiden turvallista huoltoa varten koordinoivaa toimintaa, jonka avulla pitäisi voida1. kehittää yhteinen lähestymistapa radioaktiivisten jätteiden huoltostrategioihin ja -käytänteisiin (käytäntöihin) ja pyrkiä yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla mahdollisuuksien mukaan2. lähentää loppusijoituksen turvallisuuteen liittyviä kansallisia käytänteitä (käytäntöjä) ja sääntöjä ja kiinnittää erityishuomiota eri jäteluokkiin3. laatia suosituksia radioaktiivisen jätteen varastoinnin turvallisuuden arvioinnista ja määritellä asiaan liittyvät kriteerit4. saavuttaa yhteisössä yhdenmukainen ja tyydyttävä väestön ja ympäristön suojelun taso, joka vastaa korkeinta käytännöllistä turvallisuustasoa.Radionuklideja sisältäviä jäännösmateriaaleja syntyy yleisesti ottaen teollisuudessa, tutkimuksessa ja lääketieteellisessä toiminnassa. Mahdollisen lajittelun, ydinteollisuudessa tapahtuvan uudelleenkäytön ja käsittelyn jälkeen jäljelle jäävät materiaalit voidaan periaatteessa jakaa kahteen luokkaan. Näiden luokkien pääero voidaan määritellä seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>Kansalliset viranomaiset voivat vapauttaa luokkaan 1 kuuluvat materiaalit, jos ne täyttävät direktiivin 96/29/Euratom(2) liitteessä I määriteltyjen peruskriteerien mukaisesti määritellyt vapauttamisrajaehdot. Kansallisten viranomaisten on otettava huomioon yhteisön antamat tekniset ohjeet. On kuitenkin huomattava, että toistaiseksi ei ole olemassa yhteistä perustaa luokan 1 yhdenmukaistamiseksi.Vain luokkaan 2 kuuluvia aineita pidetään "radioaktiivisina jätteinä", ja tämä asiakirja koskee vain niitä. Näiden jätteiden huollossa voidaan erottaa seuraavat kaksi perusvaihtoehtoa:1. varastointi rajoitetuksi ajaksi, jonka jälkeen jätteet voidaan luokitella luokkaan 1 ja loppusijoittaa2. loppusijoitus tarkkaan määriteltyjen sääntöjen mukaisesti (sijoitus maanpinnalle, lähelle pintaa tai syvälle).Tärkeimmät tekijät, jotka on otettava huomioon radioaktiivisen jätteen luokittelussa ja huollossa, ovat radionuklidien tyyppi, kokonaisaktiivisuus, aktiivisuuspitoisuus, puoliintumisaika, annosnopeus, lämmöntuotanto ja muut fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet.Kansainväliset elimet, kansalliset viranomaiset ja jätehuoltolaitokset ovat laatineet radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmiä omalla toimi- tai vastuualueenaan (jätteen käsittely, kuljetus, loppusijoitus, tiedonvälitys kansainvälisen tiedeyhteisön sisällä ja yleisölle jne.). Näissä luokituksissa jätteet, joilla on samanlaisia vaaraominaisuuksia, on ryhmitelty samoihin ryhmiin jätehuollon helpottamiseksi ja siten turvallisuuden parantamiseksi.Jäsenvaltioiden laatimat luokitukset vastaavat suurimmalta osin kansallisia tarpeita (ks. luku 4, Nykytilanne). Nämä järjestelmät on kuitenkin luotu toisistaan riippumatta ja eri tarkoituksiin ja voivat siten olla hyvin erilaisia - jotkin perustuvat aktiivisuuskonsentraatioon, toiset puolestaan jätteen lähteisiin tai käsittelytapaan.Kaikki maat käyttävät kansainvälistä IAEA:n radioaktiivisen jätteen pakkausluokitusta. Tämä on sopiva perusta yhteisen luokittelujärjestelmän laatimiselle Euroopan unionin jäsenvaltioille. Viiteluokittelujärjestelmä voi toimia hyödyllisenä ohjeena maiden kehittäessä omia jätehuoltostrategioitaan, ja samalla se helpottaisi yleistä ja kaupallista tiedonvälitystä. Vaikka tällainen viiteluokittelu voi olla hyödyllinen yleisiä kysymyksiä ja perusasioita pohdittaessa, se ei voi turvallisuuden osalta korvata erityisiä turvallisuusarviointeja, joita tehdään tiettyjä jätehuoltotarkoituksia varten, esimerkiksi käsittelytapojen valitsemiseksi.3. Euroopan unionin jäteluokituksen tarkoitusLuokittelujärjestelmän päätarkoituksena on parantaa tiedonvälitystä ja helpottaa tiedon hallintaa. Se on työkalu, jonka avulla radioaktiivisen jätteen säilytystä yhteisön alueella voidaan kuvata poliitikoille ja yleisölle vakiomuotoisella ja selkeällä tavalla.Vaikeampi kysymys on luokittelujärjestelmän ja jätteen käytännön käsittelytapojen sekä loppusijoituksen välinen suhde. Siksi komission yksiköt olivat yksimielisiä siitä, että luokittelujärjestelmän olisi oltava ohjeellinen mieluummin kuin velvoittava.Tärkein näkökohta on se, että tällainen ohjeellinen järjestelmä ei mitenkään heikennä kansallisten sääntelyviranomaisten asemaa radioaktiivisen jätteen käsittelyn ja loppusijoituksen valvonnassa. Näiden viranomaisten käyttämät, oman maan jätehuoltoon ja sääntelyyn liittyvät yksityiskohtaiset turvallisuusarvioinnit edellyttävät paljon yksityiskohtaisempia tietoja yksittäisistä jätevirroista kuin ne, joita luokittelujärjestelmä voi antaa. Jäsenvaltioissa käytössä olevia jätteen luokittelujärjestelmiä ei juuri mainita kansallisessa lainsäädännössä tai säännöissä.Eri jäsenvaltioiden suunnitelmat radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta varten poikkeavat toisistaan, mikä osaltaan mutkistaa jäteluokituksen soveltamista loppusijoituksessa. Joillakin valtioilla on päätetyt suunnitelmat sijoittamisesta sekä syvällä maaperässä että maan pinnalla oleviin laitoksiin jätteen tyypin mukaan. Jotkin maat valinnevat toisen näistä tavoista, ja muutamat eivät ole vielä päättäneet.Jotkin jäsenvaltiot katsovat, että sopiva luokittelujärjestelmä voisi toimia perusohjeena radioaktiivisen jätteen huollon ja varsinkin loppusijoituksen järjestämiselle entistä paremmin yleisellä tasolla. Esimerkiksi niissä maissa, joissa loppusijoitus on mahdollista sekä maan pinnalle että syvälle maan alle, luokittelu voisi antaa viitteitä siitä, mitkä jätevirrat ohjattaisiin mihinkin sijoituspaikkaan.Koska kansalliset jäteluokittelujärjestelmät eroavat toisistaan, voitaisiin Euroopan yhteisön jäteluokittelua käyttää aluksi rinnan nykyisten kansallisten järjestelmien kanssa 1. tammikuuta 2002 saakka. Luokituksen olisi myös oltava sellainen, että siinä voidaan ottaa huomioon kaikki nykyiset ja ennakoitavissa olevat tulevat jätevirrat, jotta niistä voidaan laatia kattavat raportit. Luokittelu helpottaa sääntelyä ja parantaa tiedonvälitystä yleisölle esimerkiksi ympäristöä koskevan tiedon vapaan saatavuuden osalta (direktiivi 90/313/ETY).4. NykytilanneJäsenvaltioissa ja jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa käytössä olevia luokittelujärjestelmiä kuvataan Euroopan komission raportissa(3). Raportissa selvitetään laajasti (yksityiskohtaisesti) eri maiden luokitusjärjestelmät.Seuraavassa annetaan lyhyt kuvaus luokittelujärjestelmistä.4.1 EU:n jäsenvaltiotBelgiaBelgiassa pakatut ja pakkaamattomat jätteet luokitellaan erikseen. Pakkaamaton jäte luokitellaan fysikaalisen olotilan, säteilijöiden luonteen, aktiivisuuskonsentraation ja sovellettavan käsittelytavan mukaan. Nämä ominaisuudet esitetään kolminumeroisella koodilla. Pakattu jäte luokitellaan käsittelytavan mukaan kolmeen ryhmään A, B ja C. Luokittelu perustuu jätteen soveltuvuuteen pinta- tai syväsijoitukseen ja sen lämmöntuotantoon. Parhaillaan harkitaan uuden luokan, radiumkontaminoituneen jätteen, käyttöönottoa. Muita muutoksia luokittelujärjestelmään ei ole odotettavissa.TanskaTanskassa ei ole vielä harkittu radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta, ja luokittelujärjestelmässä otetaan huomioon vain varastointi. Järjestelmä perustuu pääasiassa jätteen alkuperään ja jossakin määrin mittaukseen ja lajitteluun. Jätteen saapuessa varastointilaitokseen se luokitellaan ulkoisen säteilyn mukaan. Käsittelyn jälkeen jäteyksiköt varastoidaan matala-aktiivisen tai keskiaktiivisen jätteen varastointilaitokseen annosnopeuden ja fissiilisten aineiden pitoisuuden mukaan. Käytetyt umpilähteet varastoidaan Risø-laboratoriossa. Luokittelujärjestelmän muuttamista ei suunnitella.SuomiRadioaktiivinen jäte luokitellaan ensin kahteen pääryhmään, radioisotooppijätteeseen ja ydinjätteeseen. Radioisotooppijätettä tulee sairaaloista, tutkimuslaitoksista ja teollisuudesta ja ydinjätettä ydinvoimaloista. ja yhdestä tutkimusreaktorista. Radioisotooppijäte jaetaan edelleen aktiivisuuspitoisuuden mukaan vapautettuun jätteeseen tai laboratoriojätteeseen. Ydinjäte jaetaan alkuperän ja aiotun käsittelytavan mukaan kolmeen luokkaan, korkea-aktiiviseen käytettyyn polttoaineeseen, ydinvoimaloiden käytöstä peräisin oleviin matala- ja keskiaktiivisiin jätteisiin sekä ydinvoimaloiden purkamisesta peräisin oleviin matala- ja keskiaktiivisiin jätteisiin. Matala- ja keskiaktiivinen jäte luokitellaan sitten edelleen vapautettuun, matala-aktiiviseen ja keskiaktiiviseen jätteeseen aktiivisuuspitoisuuden mukaan. Luokittelujärjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia.RanskaYdinteollisuudessa jätteet jaetaan tavanomaiseen jätteeseen ja ydinjätteeseen paikan ja toiminnan mukaisen alkuperän perusteella (laitosten vyöhykejako). Ydinjätteen luokittelussa käytetään matriisia, jossa yhdistetään jätteen myrkyllisyys ja käsittelytapa. Jätteen myrkyllisyys määritellään kahdella parametrillä, jotka ovat tärkeimpien radionuklidien elinikä (alle tai yli 30 vuotta) ja aktiivisuuskonsentraatio (hyvin pieni, pieni, keskisuuri ja suuri). Näillä perusteilla luokittelujärjestelmä jakaa jätteet kahdeksaan luokkaan, joista kullekin on yksi tai useampi jätehuoltotapa. Joitakin näistä tavoista tutkitaan vielä.SaksaSaksan radioaktiivisten jätteiden luokittelujärjestelmä perustuu loppusijoituspaikkaan. Toiminnan harjoittaja tekee luokituksen paikkakohtaisten turvallisuusarviointien perusteella ottaen huomioon oikeudellisesti sitovat lait, määräykset ja säännökset. Säilytyspaikalle asetetaan sitten määrälliset vaatimukset, joihin sisältyy jätteiden ryhmittely, jätesäiliöiden luokat ja radionuklidispesifiset aktiivisuusrajat. Luokittelujärjestelmän perusteisiin ei ole odotettavissa muutoksia.KreikkaKreikassa ole virallista radioaktiivisten jätteiden luokittelujärjestelmää, sillä jätteitä syntyy vain tutkimuslaitoksissa, sairaaloissa ja teollisuudessa. Sellaisen toiminnan harjoittamiseksi, jossa syntyy radioaktiivista jätettä, tarvitaan kuitenkin sääntelyviranomaisten lupa.Säteilysuojeluasetusta ollaan parhaillaan muuttamassa, ja muutokset voivat vaikuttaa luokittelujärjestelmään.IrlantiKoska Irlannissa ei ole ydinvoimaloita eikä ydinpolttoaineen käsittelylaitoksia, radioaktiiviset jätteet luokitellaan yksinkertaisesti puoliintumisajan mukaan ja sitten sen mukaan, onko kyseessä umpi- vai avolähde. Nykyiseen järjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia.ItaliaPakatun jätteen luokittelu perustuu Italiassa käsittelytapaan. Radioaktiiviset jätteet jaetaan kolmeen luokkaan radioisotooppiominaisuuksien ja aktiivisuuskonsentraation mukaan. Luokkaan I kuuluvat jätteet, jotka hajoavat muutamassa kuukaudessa vapautusrajojen alapuolelle. Loput jätteet luokitellaan puoliintumisajan ja aktiivisuuden mukaan luokkiin II ja III. Luokka II jaetaan edelleen kahteen alaluokkaan sen mukaan, mitkä ovat jätteen pakkausvaatimukset ennen käsittelyä.Ainoat odotettavissa olevat muutokset koskevat teknistä ohjetta nro 26, jota muutetaan niin, että se koskee myös korkea-aktiivisia, lasitettuja ja keskiaktiivisia (lämpöä tuottamattomia) jätteitä.AlankomaatRadioaktiivisen jätteen käsittelytavasta ei ole vielä tehty päätöksiä, joten luokittelujärjestelmä koskee vain radioaktiivisen jätteen käsittelyä ja pakkaamista ennakoimatta mitään loppusijoitusvaihtoehtoa. Jäteluokkia on kolme, ja kussakin on joukko alaluokkia. Luokkaan 1 kuuluvat kaikki matala- ja keskiaktiiviset jätteet, joiden annosnopeus on tietyn rajan alapuolella. Luokka on jaettu alaluokkiin alkuperän, radionuklidipitoisuuden ja puoliintumisajan mukaan. Luokat 2 ja 3 perustuvat lämmöntuotantoon, ja ne on jaettu edelleen alaluokkiin jätteen alkuperän ja tyypin mukaan. Järjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia.PortugaliRadioaktiivisten jätteiden luokittelu perustuu käsittelytapaan. Luokkia on kolme: lyhytikäinen matala-aktiivinen jäte (tutkimuksesta, lääketieteellisestä toiminnasta ja teollisuudesta; myös eri tavoin pakatut beta- tai gammasäteilijöitä sisältävät käytetyt umpilähteet, joiden puoliintumisaika on alle 30 vuotta), alfajäte (pääasiassa radiumia ja amerikiumia sisältävät käytetyt umpilähteet) sekä uraanin kaivannaistoiminnasta ja käsittelystä syntyvät jätteet. Järjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia.EspanjaEspanjassa jätteet jaetaan kahteen luokkaan käytetyn tai suunnitellun loppusijoitusvaihtoehdon mukaan. Luokat ovat matala- ja keskiaktiivinen jäte, joka soveltuu sijoitettavaksi lähelle maanpintaa, sekä kaikki muut jätteet. Lisäksi yksittäisille loppusijoituspaikoille asetetaan erityisvaatimuksia, jotka liittyvät jätepakkausten ominaisuuksiin, pakkaamiseen, tiettyihin radionuklideihin sekä paikkaan kokonaisuutena.Järjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia, mutta saattaa olla tarpeen selkeyttää käytetyn polttoaineen (nykyisin korkea-aktiivista jätettä) huollon kuvauksen sanamuotoa käytetyn polttoaineen turvallista huoltoa koskevien Wienin yleissopimusten seurauksena.RuotsiRadioaktiiviset jätteet jaetaan ydinjätteisiin ja muihin jätteisiin, jotka ovat peräisin esimerkiksi sairaaloista ja tutkimuslaitoksista. Joitakin matala-aktiivisia ydinjätteitä sijoitetaan mataliin pintasijoitustiloihin kriteereinä aktiivisuuskonsentraatio ja kokonaisaktiivisuus. Ydinjätteet, joita ei vapauteta tai sijoiteta mataliin pintasijoitustiloihin, luokitellaan kolmen käsittelytavan mukaan. Nämä ovat käytöstä syntyneen jätteen kalliosijoitus (käytössä), purkujätteen kalliosijoitus (suunnitteilla) sekä käytetyn polttoaineen ja muun pitkäikäisen jätteen sijoitustilat (suunnitteilla). Muu kuin ydinjäte, jota ei voida vapauttaa, pakataan ja loppusijoitetaan ydinjätteen mukana tai varastoidaan odottamaan suunnitteilla olevien laitosten rakentamista. Luokittelujärjestelmään ei ole odotettavissa muutoksia.Yhdistynyt kuningaskuntaYhdistyneessä kuningaskunnassa radioaktiiviset jätteet jaetaan neljään luokkaan, jotka perustuvat jätteen lämmöntuotantoon ja aktiivisuuspitoisuuteen. Nämä neljä luokkaa ovat: hyvin matala-aktiivinen jäte, matala-aktiivinen jäte, keskiaktiivinen jäte sekä korkea-aktiivinen jäte.Vuonna 1995 tehdyssä politiikan tarkistuksessa kävi ilmi, että jätteiden luokittelujärjestelmää voi olla tarpeen muuttaa EU:n sääntöjen mukaisiksi. Järjestelmän muutosten ajoitus voitaisiin sovittaa yhteen Euratomin uusien turvanormien käyttöönoton kanssa.4.2 Keski- ja Itä-Euroopan maatBulgariaBulgariassa on kolme radioaktiivisen jätteen luokkaa, jotka määritellään sen mukaan, mikä on gammasäteilyn ekvivalenttiannosnopeus 0,1 metrin etäisyydellä pinnasta tai alfa- tai betasäteilyn ominaisaktiivisuusarvo. Laitosjätteet ja käytetyt umpilähteet luokitellaan tämän luokituksen mukaan.TsekkiTsekissä ei ole säännöksissä määriteltyä luokittelujärjestelmää. Säännöksillä velvoitetaan kuitenkin jätteiden tuottajat laatimaan omat luokittelujärjestelmänsä käsittely- ja pakkaustavan ja käytetyn tekniikan mukaisesti noudattaen valtion ydinturvallisuusviraston kriteerejä. Kansallisessa tiedonvälityksessä käytetään luokkia matala- ja keskiaktiivinen jäte, korkea-aktiivinen jäte ja käytetty polttoaine. Näitä luokkia ei kuitenkaan ole määritelty.ViroViro on muuttamassa radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmää, ja uuden säännöksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 1998 loppuun mennessä. Siihen saakka Virossa käytetään vanhaa Neuvostoliiton aikaista luokittelua (SPORO-85). Siinä asetetaan radioaktiiviselle jätteelle vapauttamisrajat, jotka perustuvat ominaisaktiivisuuteen ja pintakontaminaatioon. Jätteet jaetaan sitten kolmeen ryhmään, kappaleisiin, biologiseen jätteeseen ja käytettyihin säteilylähteisiin. Nämä ryhmät jaetaan edelleen kolmeen ryhmään annosnopeuden mukaan.UnkariUnkarissa jätteiden luokittelujärjestelmä perustuu jätteen lähteeseen ja aktiivisuuskonsentraatioon. Radioaktiiviset jätteet jaetaan kolmeen luokkaan, matala-aktiivisiin, keskiaktiivisiin ja korkea-aktiivisiin, sen mukaan, mikä on aktiivisuuskonsentraatio ja annosnopeus pinnalla.LatviaLatvian viranomaiset ovat laatimassa uusia säännöksiä radioaktiivisen jätteen huollosta. Uusi järjestelmä perustuu jätteen sijoitustapaan, ja jätteet luokitellaan puoliintumisajan ja aktiivisuuspitoisuuden mukaan. Nykyiset jätteet voidaan jakaa kolmeen luokkaan, jotka ovat vanhoihin holveihin sijoitetut jätteet, uusiin holveihin sijoitetut jätteet ja välivarastossa olevat käytetyt umpilähteet.PuolaPuolassa on raja-arvot sille, onko jäte katsottava radioaktiiviseksi vai ei. Kun tämä on määritelty, radioaktiivinen jäte luokitellaan radionuklidipitoisuuden mukaan (beta/gamma tai alfajätteet), ja kolmas ryhmä on umpilähteet. Beta/gammajäte jaetaan edelleen matala-, keski- ja korkea-aktiiviseen jätteeseen aktiivisuuskonsentraation mukaan. Varastointiin ja loppusijoitukseen tarkoitetuille yksittäisille pakkauksille on olemassa lisäkriteerejä.RomaniaRomaniassa radioaktiiviset jätteet luokitellaan kolmeen ryhmään, matala-, keski- ja korkea-aktiiviseen jätteeseen, sen mukaan, mikä on ominaisaktiivisuus tai annosnopeus pinnalla. Kiinteä matala-aktiivinen jäte luokitellaan edelleen poltettavaksi soveltuvaan jätteeseen, poltettavaksi soveltumattomaan jätteeseen ja erikoisjätteeseen. Poltettavaksi soveltuva jäte jaetaan biologisesti hajoavaan ja biologisesti hajoamattomaan jätteeseen sekä poltettavaksi soveltumattomaan jätteeseen sen mukaan, voidaanko se puristaa. Uraanin kaivannaistoiminnasta ja käsittelystä syntyvä jäte luokitellaan erikseen fysikaalisten ominaisuuksien ja aktiivisuuskonsentraation mukaan. Radioaktiivisen jätteen huollon nykyistä järjestelmää aiotaan uudistaa lähitulevaisuudessa, ja tuleva luokittelujärjestelmä perustunee IAEA:n järjestelmään ja Euroopan komission suosituksiin.SlovakiaSlovakiassa ei vielä ole virallista luokittelujärjestelmää. Yleensä käytetään kvalitatiivista järjestelmää, jossa jätteet jaetaan matala-, keski- ja korkea-aktiivisiin, mutta luokkien tarkkoja rajoja ei ole määritelty. Nykyinen järjestelmä perustuu pääasiassa radioaktiivisen jätteen lähteeseen, mutta järjestelmää ollaan uudistamassa, ja uusi järjestelmä perustunee jätteen käsittelytapaan.SloveniaSloveniassa radioaktiiviset jätteet jaetaan kolmeen luokkaan, matala-, keski- ja korkea-aktiivisiin jätteisiin. Jako perustuu jätteen lähteeseen ja ominaisaktiivisuudelle on asetettu raja-arvot. Matala- ja keskiaktiiviset jätteet jaetaan alfasäteilijöitä ja beta- tai gammasäteilijöitä sisältäviin jätteisiin. IAEA:n järjestelmään perustuvaa luokittelujärjestelmää ollaan laatimassa, ja siihen sisällytetään myös poikkeusmahdollisuus.5. Euroopan komission ehdotus luokittelujärjestelmäksiRadioaktiivisen jätteen huoltojärjestelmät pitäisi laatia sen mukaan, mitkä ovat jätteen ominaisuudet ja mitä vahinkoa jäte voi aiheuttaa ihmisille tai ympäristölle. Kriteerit radioaktiivisen jätteen hyväksymiselle sijoituslaitoksiin saadaan turvallisuusarvioinneista, joissa on otettava huomioon kuhunkin tapaukseen liittyvät erityisolosuhteet (sääntely, loppusijoitusmenetelmä, arviointi jne.). Näiden olosuhteiden merkitys on erityisen tärkeä silloin, kun on kysymys lähellä maanpintaa sijaitsevista laitoksista. Kriteerejä ovat loppusijoitusmenetelmä, teknisten ja luonnollisten esteiden tyyppi ja merkitys, institutionaalisen valvonnan kesto ja tyyppi ja arvioinnissa käytettävät oletetut tapahtumankulut (skenaariot).Yleiseen käyttöön tarkoitettu loppusijoitukseen perustuva radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmä voi olla vain ohjeellinen, ellei turvallisuusarvioinnin keskeisiä kohtia voida määritellä ennakolta erittäin realistisesti ja luotettavasti.Tällainen järjestelmä kuvaa eri jäteluokkia ohjeellisesti. Useimpia radioaktiivisen jätteen yleisiä ominaisuuksia käytetään luokittelukriteereinä. Kuitenkin myös numeroarvot, jotka kuvaavat (karkeita) vaihteluvälejä tai "suuruusluokkia", voivat olla hyödyllisiä.Euroopan komission luokittelujärjestelmä perustuu IAEA:n luokitukseen(4) muutamin muutoksin, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon Euroopan kansallisten asiantuntijoiden mielipiteet ja kokemukset. IAEA ehdottaa esimerkiksi LILW- jätteen lämmöntuotannolle raja-arvoa (2 kW/m3), mutta se jätettiin pois komission järjestelmästä. Asiantuntijat eivät löytäneet mitään perustetta tällaiselle arvolle ja olivat yleisesti sitä mieltä, että tämä arvo liittyy vain sijoituspaikkakohtaisiin turvallisuusanalyyseihin. Tämä luokittelujärjestelmä koskee vain aineita, jotka sisältävät radionuklideja tai ovat kontaminoituneet ja joille ei ole muuta käyttöä (neuvoston direktiivi 92/3/Euratom(5)).Luokittelujärjestelmä on tarkoitettu koskemaan vain kiinteää jätettä, mutta ehdotettuun siirtymävaiheen jätteen luokkaan voisi kuulua myös joitakin nestemäisiä jätteitä (pääasiassa sairaaloiden ja lääketieteellisen käytön tuottamaa jätettä).Luokittelujärjestelmää voitaisiin aluksi käyttää rinnan kansallisten järjestelmien kanssa 1. tammikuuta 2002 saakka. Kansallisia teknisiä luokittelukriteerejä ei pitäisi poistaa käytöstä, sillä ne perustuvat erityisiin turvallisuusnäkökohtiin, kuten laitosten tai muiden toimintojen toimilupiin. On muistettava, että yksinkertaisessa luokittelujärjestelmässä ei voida ottaa huomioon kaikkia soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Näitä olisi käsiteltävä erillisessä yksityiskohtaisessa ohjeistossa. Selkeä ja laajasti käytetty ohjeellinenkin jätteiden luokittelujärjestelmä voi kuitenkin antaa paljon tietoa, joka helpottaa radioaktiiviseen jätteeseen liittyvän tiedon hallintaa ja tehostaa tiedonvälitystoimia Euroopan tasolla.Seuraavissa kappaleissa kuvataan ehdotettu luokittelujärjestelmä, joka perustuu jätteen sisältämään radioaktiivisuuden määrään ja elinikään sekä jätteen lämmöntuotantoon.5.1 Siirtymävaiheen radioaktiivinen jäteSiirtymävaiheen jätettä on (pääasiassa lääketieteellisestä käytöstä tuleva) radioaktiivinen jäte, joka hajoaa välivarastoinnin aikana ja joka voidaan sen jälkeen mahdollisesti käsitellä valvontajärjestelmän ulkopuolella, jos vapauttamisrajat sen sallivat. Välivarastoinnin enimmäispituudeksi ehdotetaan viittä vuotta, jonka jälkeen jäte olisi voitava luokitella matala- tai keskiaktiiviseksi jätteeksi. Vapauttamisrajat ovat toimivaltaisten kansallisten viranomaisten vahvistamat aktiivisuuspitoisuuksina ja/tai kokonaisaktiivisuutena ilmaistut arvot, joiden tasolle tai alapuolelle jäävät ilmoitusvelvollisuuden alaisista tai luvanvaraisista toiminnoista aiheutuvat radioaktiiviset aineet tai radioaktiivisia aineita sisältävät materiaalit voidaan vapauttaa direktiivin 96/29/Euratom vaatimusten noudattamisesta. Rajojen määrittelyssä noudatetaan peruskriteerejä, jotka on mainittu Euratomin perusturvanormien liitteessä I (direktiivi 96/29/Euratom), ja otetaan huomioon muut Euroopan yhteisön antamat tekniset ohjeet.5.2 Matala- ja keskiaktiivinen jäte (LILW)Matala- ja keskiaktiivisessa jätteessä radionuklidien määrä on sellainen, että lämmöntuotto loppusijoituksen aikana on riittävän vähäistä. Hyväksyttävä lämpöteho määräytyy sijoituspaikan turvallisuusarvioinnin mukaan.5.2.1 Lyhytikäinen jäte (LILW-SL)Tähän luokkaan kuuluu lyhytikäinen radioaktiivinen jäte, jonka nuklidien puoliintumisaika on lyhyempi tai sama kuin Cs-137:n ja Sr-90:n (noin 30 vuotta) ja joka sisältää rajoitetusti pitkäikäisiä alfasäteilyä lähettäviä radionuklideja (pitkäikäisten alfasäteilyä lähettävien radionuklidien enimmäismäärä saa olla 4000 Bq/g yksittäisessä jätepakkauksessa ja 400 Bq/g koko jätemäärässä).5.2.2 Pitkäikäinen jäte (LILW-LL)Pitkäikäinen jäte on jätettä, jonka radionuklidien ja alfasäteilijöiden pitoisuus ylittää lyhytikäisen jätteen raja-arvot.5.3 Korkea-aktiivinen jäteKorkea-aktiivisessa jätteessä radionuklidipitoisuus on sellainen, että lämmöntuotto varastoinnin ja loppusijoituksen aikana on otettava huomioon. (Lämmöntuoton taso on sijoituspaikkakohtainen, ja tällaista jätettä syntyy pääasiassa käytetyn ydinpolttoaineen käsittelystä ja pakkaamisesta.)6. PäätelmätKomissio suosittelee jäsenvaltioille ja niiden teollisuudelle, että ne ottaisivat käyttöön ehdotetun luokittelujärjestelmän kansallisen ja kansainvälisen tiedonvälityksen parantamiseksi.Tätä luokittelujärjestelmää olisi käytettävä, kun annetaan yleisölle, kansallisille ja kansainvälisille elimille ja kansalaisjärjestöille tietoja kiinteistä radioaktiivisista jätteistä.Komissio suosittelee jäsenvaltioille, että ne käyttäisivät tätä luokittelujärjestelmää. Sitä voidaan käyttää rinnan kansallisten järjestelmien kanssa 1. tammikuuta 2002 saakka.Edellä esitetyn vuoksi komissio osoittaa jäsenvaltioille suosituksen kiinteän radioaktiivisen jätteen luokittelujärjestelmästä.(1) Council Resolution of 15 June 1992 on the renewal of the Community plan of action in the field of radioactive waste (OJ C 158, 25.6.1992, s. 2).(2) Neuvoston direktiivi 96/29/Euratom, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1).(3) Radioactive Waste Categories. Current Position (98) in the EU Member States and in the Baltic and Central European Countries. 1998 EUR-OP Luxembourg EUR 18324.(4) IAEA Safety Series 111-G-1.1 Classification of radioactive waste, A safety guide. Vienna 1994.(5) EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24.


title: Suositus: neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2002-2006

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---