Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007SC0725

Suositus: neuvoston päätös, sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Tšekin toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi  /* SEK/2007/0725 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 30.5.2007SEK(2007) 725 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Tšekin toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi(komission esittämä)1. TAUSTAAKomission yksiköiden kevään 2004 talousennusteen[1] mukaan Tšekin alijäämä oli 12,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 (5,9 % suhteessa BKT:hen, jos kertaluonteinen valtion takausten sisällyttäminen lukuihin jätetään huomiotta),[2] joten komissio käynnisti liiallista alijäämää koskevan menettelyn Tšekin osalta antamalla 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen[3]. Tšekki toimitti toukokuussa 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet 2004–2007, ja komission suosituksesta neuvosto antoi lähestymisohjelmaa koskevan lausunnon 5 päivänä heinäkuuta 2004[4]. Samaan aikaan neuvosto katsoi komission suosituksesta 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Tšekillä oli liiallinen alijäämä[5], minkä vuoksi neuvosto antoi samoin komission suosituksesta 104 artiklan 7 kohdan nojalla Tšekin viranomaisille suosituksen alijäämän korjaamiseksi[6]. Suosituksessaan neuvosto kehotti, että Tšekin viranomaiset ”poistavat vallitsevan julkistalouden liiallisen alijäämän mahdollisimman nopeasti” ja ”toteuttavat keskipitkällä aikavälillä toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa vuoteen 2008 mennessä alijäämä uskottavalla ja kestävällä tavalla alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen toukokuussa 2004 esitetystä lähentymisohjelmasta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa mainittujen alijäämän vähentämiskeinojen mukaisesti” seuraavia vuotuisia välitavoitteita noudattaen: 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007.Neuvosto suositti myös, että Tšekin viranomaiset ”toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa esitetyt toimenpiteet, erityisesti valtion palkkamenojen sekä yksittäisten ministeriöiden menojen leikkaukset” . Lisäksi viranomaisia kehotettiin ”suuntaamaan talousarviossa ennakoituja tuloja suuremmat tulot alijäämän supistamiseen, asettamaan julkisen talouden tavoitteita, jotka perustuvat keskipitkän aikavälin menokattoihin ja laatimaan toimivat säännöt alueiden ja kuntien kasvavan velkaantumisvaaran pienentämiseksi, toteuttamaan eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi, supistamaan Tšekin vakauttamisviraston toimenpiteiden kielteisen vaikutuksen julkiseen talouteen mahdollisimman vähiin”.Neuvosto myös asetti 5 päivän marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä olisi toteutettava tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Määräajan päätyttyä komissio katsoi 14 päivänä joulukuuta 2004 neuvostolle antamassaan tiedonannossa, että Tšekki oli toteuttanut tehokkaista toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi ja näin ollen liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä ei tarvittu lisätoimia[7]. Neuvosto yhtyi tähän arvioon 18 päivänä tammikuuta 2005 pitämässään kokouksessa.2. SUOSITUS 104 ARTIKLAN 8 KOHDAN MUKAISEKSI NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI SIITÄ, ETTÄ TšEKIN TOTEUTTAMAT TOIMET OVAT OSOITTAUTUMASSA TEHOTTOMIKSIPerustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa täsmennettiin, että alijäämä oli supistettava alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä, mutta suositukseen ei sisältynyt määrällistä tavoitetta vuodeksi 2008. Tämä johtui siitä, että toukokuun 2004 lähentymisohjelma, johon neuvosto viittaisi suosituksessaan, kattoi ajanjakson vuoteen 2007 saakka. Lähentymisohjelman marraskuun 2005 tarkistuksessa ohjelmakausi ulotettiin vuoteen 2008 ja vuoden 2008 alijäämätavoitteeksi asetettiin 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmasta antamassaan lausunnossa neuvosto totesi, että ohjelma noudatti neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten viitoittamaa alijäämän sopeutusuraa[8]. Neuvosto totesi, että Tšekin oli ”i) lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon mahdollisesti parempi vuoden 2005 julkisen talouden tulos, voimakas kasvu ja vastaavat näkymät sekä se, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, sekä myös keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen nopeuttamiseksi, ii) parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, ja iii) parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus.”Tšekki esitti 15 päivänä maaliskuuta 2007 lähentymisohjelman uusimman tarkistuksen, joka kattaa ajanjakson 2006–2009. Vaikka määräajaksi on asetettu 1 päivä joulukuuta, tarkistetun ohjelman esittämistä lykättiin Tšekin poliittisen tilanteen vuoksi, sillä parlamentti hyväksyi hallituksen vasta 19 päivänä tammikuuta 2007 kesäkuussa 2006 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen. Maaliskuussa 2007 esitetty lähentymisohjelman tarkistus sisälsi seuraavat vuotuiset alijäämäennusteet: 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Vuosien 2007–2008 alijäämätavoitteet vastasivat vuoden 2007 talousarvioon sisältyviä tavoitteita. Parlamentti hyväksyi talousarvion 13 päivänä joulukuuta 2006. Ohjelma sisälsi myös uuden hallituksen lisälausuman, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 useiden vielä lopullista muotoa ja hyväksyntää vaikka olevien toimintaperiaatteiden perustalta.Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämä on 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja, jos politiikka säilyy muuttumattomana, 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Tämä vahvistaa sen, että nykyistä politiikkaa jatkamalla 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa asetettuihin vuosien 2007 (3,3 % suhteessa BKT:hen) ja 2008 (alle 3 % suhteessa BKT:hen) tavoitteisiin ei päästä. Rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) syvenee 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 kasvettuaan myös vuosina 2005 ja 2006.Komission yksiköiden talousennuste vahvistaa siis pääpiirteissään lähentymisohjelman ennusteet, jotka eivät ole asianmukaisia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2008 määräaikaan mennessä. Tänään hyväksytyssä suosituksessaan tarkistettua ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi komissio päättää ohjelmaa koskevan arviointinsa seuraavasti: ”oletettua paremmista kasvunäkymistä ja vuoden 2006 ennakoitua paremmasta alijäämätuloksesta huolimatta ohjelmassa lykätään liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2010, vaikka heinäkuussa 2004 annetussa 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa määräajaksi on asetettu vuosi 2008. Kun otetaan huomioon talouden jatkuva kasvu, lykkäys – joka lähinnä heijastaa sosiaalimenojen suunnitelluista korotuksista vuonna 2007 aiheutuvaa suurempaa alijäämää – johtaisi myös myötäsykliseen ja kasvuhakuiseen finanssipolitiikan viritykseen.”Menojen kasvu vuoden 2007 talousarviossa on johtanut aiemmin vahvistetun keskipitkän aikavälin menokehyksen ylittymiseen. Alijäämä kasvaa vuonna 2007, vaikka talouskasvun ennustetaan olevan paljon vahvempaa kuin neuvoston suosituksen antamishetkellä arvioitiin. Alijäämän kasvu johtuu lähinnä sosiaalimenojen korotuksista, joista edellinen parlamentti päätti ja jotka uusi parlamentti hyväksyi uudessa talousarviossa. Näiden lisämenojen vaikutus arvioidaan yli 1 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2007. On myös todettava, että alijäämän ennustetaan kasvavan vuonna 2007, vaikka edellisvuosina alijäämä on jäänyt paljon pienemmäksi kuin 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa ennustettiin: alijäämätulos oli vuosina 2004–2006 keskimäärin yli 1 prosenttiyksikön parempi suhteessa BKT:hen kuin neuvoston suosituksessa ennakoitiin (alijäämätulos oli vuonna 2004 2,9 % suhteessa BKT:hen, kun neuvoston ennuste oli 5,3 %, vuonna 2005 3,6 % suhteessa BKT:hen verrattuna 4,7 %:iin ja vuonna 2006 2,9 % suhteessa BKT:hen verrattuna 3,8 %:iin). Syynä tähän oli pikemminkin odotettua parempi talouskasvu kuin kestävät menoleikkaukset.Yhteenvetona voidaan vuoden 2007 talousarvion ja lähentymisohjelman viimeisimmän tarkistuksen perusteella todeta, että Tšekki tavoittelee heikompaa tulosta kuin on vuoden 2007 tavoitteena (3,3 % suhteessa BKT:hen), jonka neuvosto on vahvistanut 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessaan, ja vuoden 2008 tavoitteena (2,7 % suhteessa BKT:hen), joka on asetettu marraskuun 2005 lähentymisohjelmassa ja jonka neuvosto vahvisti 24 päivänä tammikuuta 2006. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa arvioidaan myös, että kyseisten vuosien alijäämä on suurempi kuin kyseisten vuosien osalta vahvistetut tavoitteet. Tämän seurauksena Tšekin viranomaisten toteuttamat toimet ovat tehottomia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2008 määräaikaan mennessä, kuten neuvosto on vaatinut. Odottamattomat taloudelliset tapahtumat eivät ole vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla suosituksen antamisen jälkeen. Talouskehitys on päinvastoin ollut julkisen talouden kannalta huomattavasti odotettua suotuisampaa.Taulukko: Alijäämä- ja kasvuennusteetVuotuiset alijäämäennusteet (% suhteessa BKT:hen) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | - |Maaliskuun 2007 lähentymisohjelma | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |Maaliskuun 2007 lähentymisohjelma (uuden hallitukseen lausumassa esitetyt vaihtoehtoiset alijäämätavoitteet) | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |Marraskuun 2005 lähentymisohjelma | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | - |Heinäkuun 2004 neuvoston suositus | 5,3 | 4,7 | 3,8 | 3,3 | < 3 | - |BKT:n kasvuennusteet (% vuositasolla) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | - |Maaliskuun 2007 lähentymisohjelma | - | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |Marraskuun 2005 lähentymisohjelma | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | - |Heinäkuun 2004 neuvoston suositus | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | - | - |Taulukko 2: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |BKT:n määrä (% muutos) | LO maaliskuu 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |KOM toukokuu 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | Tieto puuttuu |YKHI-inflaatio (%) | LO maaliskuu 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |KOM toukokuu 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | Tieto puuttuu |Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO maaliskuu 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |KOM toukokuu 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | Tieto puuttuu |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |KOM toukokuu 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | Tieto puuttuu |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |KOM toukokuu 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | Tieto puuttuu |Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |KOM toukokuu 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Tieto puuttuu |Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |KOM toukokuu 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Tieto puuttuu |Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO maaliskuu 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |KOM toukokuu 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | Tieto puuttuu |LO marraskuu 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | Tieto puuttuu |Huom. |1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. |2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. |3 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,2 prosenttia vuonna 2005, 4,6 prosenttia vuonna 2006, 4,8 prosenttia vuonna 2007 ja 4,9 prosenttia vuonna 2008. |4 Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet |(1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (molemmat alijäämää lisääviä). |5 Vuoden 2005 lähentämisohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet |(1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 – alijäämää lisääviä). |6 Vaihtoehtoiset alijäämätavoitteet, jotka perustuvat Tšekin uuden hallituksen toimenpiteisiin |(vielä hyväksymättä): 3,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 2,8 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009. |Lähde: |Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat |Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Tšekin toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.2.  Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[9], jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.3.  Neuvosto on todennut 5 päivänä heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä 2005/185/EY[10] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, että Tšekillä on liiallinen julkisen talouden alijäämä.4.  Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen EY (N:o) 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti suosituksen, jossa Tšekin viranomaisia kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten vuoden 2004 toukokuussa toimittamassa ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa[11] hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa ja seuraavia vuotuisia välitavoitteita noudattaen: 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Neuvosto asetti 5 päivän marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Tšekin viranomaisten olisi toteutettava tehokkaita toimia ”vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.” Tšekki on antanut suostumuksensa suosituksen julkistamiseen.5.  Määräajan (5 päivä marraskuuta 2004) päätyttyä komissio katsoi 14 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä neuvostolle antamassaan tiedonannossa[12], että Tšekin liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa lisätoimia, koska Tšekin hallitus oli toteuttanut tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Lähentymisohjelman marraskuun 2005 tarkistuksessa vuoden 2008 alijäämäksi ilmoitettiin 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto vahvisti tämän luvun 24 päivänä tammikuuta 2006.6.  Tšekin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä toteuttamien toimien arvioinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:7.  Tšekki esitti 15 päivänä maaliskuuta 2007 lähentymisohjelman uusimman tarkistuksen, joka kattaa ajanjakson vuoteen 2009 saakka. Ohjelma sisältää seuraavat vuotuiset alijäämäennusteet: 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Ohjelma sisältää myös uuden hallituksen lisälausuman, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 useiden vielä selventämättömien toimintaperiaatteiden perustalta.8.  Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämä on 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Tämä vahvistaa sen, että nykyistä politiikkaa jatkamalla neuvoston 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessa asetettuihin vuosien 2007 (3,3 % suhteessa BKT:hen) ja 2008 (alle 3 % suhteessa BKT:hen) tavoitteisiin ei päästä. Rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) syvenee 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 kasvettuaan myös vuosina 2005 ja 2006.9.  Alijäämä kasvaa vuonna 2007, vaikka talouskasvu on paljon vahvempaa kuin neuvoston suosituksen antamishetkellä ennustettiin. Alijäämän kasvu johtuu lähinnä sosiaalimenojen korotuksista, joista päätettiin ennen vuoden 2006 parlamenttivaaleja. Vuoden 2007 alijäämän odotetaan kasvavan, vaikka alijäämä on edellisvuosina jäänyt paljon neuvoston suosituksessa arvioitua pienemmäksi. Syynä tähän oli pikemminkin odotettua parempi talouskasvu kuin kestävät menoleikkaukset.10.  Tämän vuoksi on katsottava, että vaikka Tšekki on tähän mennessä odotettua paremmin saavuttanut neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 antamassa suosituksessa vahvistetun vakauttamisuran vuosien 2004–2006 julkisen talouden tavoitteet, vuoden 2007 alijäämä kasvaa huomattavasti neuvoston vahvistamaa tavoitetta suuremmaksi ja vuoden 2008 alijäämä ylittää nykyistä politiikkaa jatkamalla selvästi 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tšekin viranomaisten julkisen talouden tavoitteet eivät noudata neuvoston suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2008 määräaikaan mennessä. Odottamattomat taloudelliset tapahtumat eivät ole vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla suosituksen antamisen jälkeen. Talouskehitys on päinvastoin ollut julkisen talouden kannalta huomattavasti odotettua suotuisampaa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaTšekin toteuttamat, EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi liiallisen alijäämän korjaamiseksi suosituksessa asetettuun määräaikaan mennessä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Komission kevään 2004 talousennusteessa otettiin huomioon tiedot, jotka Tšekki oli toimittanut maaliskuussa 2004.[2] Tällä välin vuoden 2003 alijäämälukemaa on tarkistettu tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Se on nyt 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.[3] SEK(2004) 575.[4] EUVL C 320, 24.12.2004, s. 1.[5] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 20.[6] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Komission tiedonanto neuvostolle toimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.[8] EUVL C 55, 7.3.2006, s. 5.[9] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[10] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 20.[11] EUVL C 320, 24.12.2004, s. 1.[12] Komission tiedonanto neuvostolle toimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.


             EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                               Bryssel, 04.09.1996
                                               KOM(96)423 lopull.
                                  Suositus
                      NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä
          koskevan sopimuksen allekirjoittamisen hyväksymisestä
                            (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---          Suositus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan
         tasavallan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen
         allekirjoittamisen hyväksymisestä
Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan väliset hiljattain luodut suhteet huomioon
ottaen Etelä-Afrikan viranomaiset ovat toistuvasti pyytäneet Euroopan unionin ja
Etelä-Afrikan välisten suhteiden lähentämistä tieteen ja teknologian alalla.
Komissio vastasi myönteisesti näihin pyyntöihin lähettämällä lokakuussa 1994
tutkimusryhmän Etelä-Afrikkaan. Se tuli siihen johtopäätökseen, että useilla
tutkimuksen       aloilla oli      molemminpuolista      kiinnostusta     yhteistyöhön.
Tutkimusryhmän mielestä läheisempi yhteistyö Etelä-Afrikan kanssa tieteen ja
teknologian aloilla vaikuttaisi myönteisesti koko eteläisen Afrikan alueella ottaen
huomioon, että Etelä-Afrikalla on keskeinen asema eteläisen Afrikan
kehitysyhteisössä (SADC).
Saatuaan 22 päivänä joulukuuta 1994 Etelä-Afrikan hallitukselta ehdotuksen
tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevaksi sopimukseksi sekä komission
asianomaisten yksiköiden asiaa koskevien keskustelujen ja neuvottelujen jälkeen
komissio pyysi neuvostoa antamaan neuvotteluohjeet tieteellistä ja teknologista
yhteistyötä koskevaa sopimusta varten, joka kattaisi Euroopan yhteisön
monivuotisen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan puiteohjelman
(1994 - 1998) kaikki toimet. 22 päivänä tammikuuta 1996 neuvosto valtuutti
komission neuvottelemaan kyseisen sopimuksen tekemisestä.
Neuvottelujen tuloksena oli liitteenä oleva sopimusluonnos sekä sen tiedon
levitystä ja käyttöä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia, jakoa ja käyttöä
koskeva liite.
Sopimusluonnoksessa määrätään:
         tutkimustyössä mukana olevien tutkimuslaitosten, mukaan lukien
         sopimuspuolet, osallistumisesta Etelä-Afrikan tai yhteisön toimeenpanemiin
         tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeviin hankkeisiin Euroopan
         yhteisön neljänteen puiteohjelmaan kuuluvilla tutkimusaloilla
         tutkimustilojen ja -laitteiston jakamisesta,
         tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden vierailuista ja vaihdosta,
         tiedon vaihdosta,
                                      *
 ---pagebreak---           muista toimista, jotka tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitea
          yhteisesti määrittelee sopimuspuolten sovellettavien politiikkojen ja
          ohjelmien mukaisesti,
          sopimuspuolten tuesta yhteisen teknologian johtosuunnitelmille, jotka ovat
          sopimusluonnoksen        liitteessä  esitetyn   mukaisesti    edellytyksenä
          tutkimushankkeiden etenemiselle, ja
          yhteistyötoimista, joille voidaan myöntää rahoitusta käytössä olevien
          varojen mukaan ja joihin voidaan soveltaa Etelä-Afrikan ja yhteisön lakeja,
          asetuksia, politiikkoja sekä ohjelmia; varoja ei siirretä, paitsi siinä
          tarkoituksessa, että eteläafrikkalaiset tutkimuslaitokset voivat osallistua
          kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää
          yhteistyötä koskevaan TTK-erityisohjelmaan, jossa Etelä-Afrikka luetaan
          kehitysmaaksi.
4. Sopimusluonnos parafoitiin 7 päivänä toukokuuta 1996. Neuvottelujen tulokset
   ovat neuvoston 22 päivänä tammikuuta 1996 antamien neuvotteluohjeiden
   mukaiset.
5. Edellä mainittujen huomioiden perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto
          päättää sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta ja
          valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään valtuutetut henkilöt
                         allekirjoittamaan sopimuksen yhteisön puolesta,
   sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuksen tekemistä sen jälkeen, kun Euroopan
   parlamenttia on kuultu.
 ---pagebreak---                                            Luonnos:
                                          SOPIMUS
                 Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan tieteellistä
                         ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Euroopan yhteisön, jäljempänä "yhteisö", puolesta,
ja
ETELÄ-AFRIKAN TASAVALLAN HALLITUS Etelä-Afrikan tasavallan, jäljempänä
"Etelä-Afrikka", puolesta,
jäljempänä "sopimuspuolet", jotka
ottavat huomioon tieteen ja teknologian merkityksen niiden taloudelliselle ja sosiaaliselle
kehitykselle,
sekä katsovat, että
yhteisö ja Etelä-Afrikka osallistuvat tutkimukseen, teknologiseen kehitykseen sekä
esittelyyn useilla yhteisen edun mukaisilla aloilla, ja kumpikin sopimuspuoli voi hyötyä
siitä, että ne osallistuvat yhteistyötoimiin,
Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö hyötyisi myös yhteistyöstä, milloin se on mahdollistaja
perusteltua,
tämän vuoksi on suotavaa laatia kehykset yhteistyölle,
Etelä-Afrikka sekä yhteisö ja sen jäsenvaltiot neuvottelevat muun muassa tieteen ja
teknologian alan yhteistyösopimuksen neuvotteluja koskevasta sopimuksesta,
päätöksellä N:o 1110/94/EY Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto
hyväksyivät Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista
kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 - 1998), jäljempänä "neljäs
puiteohjelma", ja
tämä sopimus ja mitkään sen perusteella aloitetut toimet eivät millään tavoin vaikuta
jäsenvaltioille suotuihin valtuuksiin aloittaa kahdenvälisiä toimia Etelä-Afrikan kanssa
tieteen, teknologian, tutkimuksen ja kehittämisen aloilla ja tehdä tarpeen mukaan niitä
koskevia sopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta, mitä Euroopan yhteisön
perustamissopimuksen asiaa koskevissa määräyksissä määrätään.
 ---pagebreak--- OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
                                           1 artikla
                                          Tavoitteet
Sopimuspuolet edistävät ja helpottavat yhteisön ja Etelä-Afrikan yhteistyötä yhteisen edun
mukaisilla aloilla, joilla ne tukevat tutkimusta ja kehitystoimia, mukaan lukien esittelyä,
koskevia toimia, tieteen ja/tai tekniikan edistämiseksi.
                                           2 artikla
                                         Määritelmät
Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:
a)     'yhteistoiminnalla' kaikkea tämän sopimuksen alaisuudessa harjoitettavaa toimintaa,
       yhteinen tutkimus mukaan lukien;
b)     'tiedolla' yhteisestä tutkimuksesta tuloksena olevaa tieteellistä tai teknistä tietoa,
       tutkimuksen ja kehityksen tuloksia tai menetelmiä sekä mitä tahansa tietoa, jota
       yhteistoiminnan osapuolet, tarvittaessa itse sopimuspuolet mukaan lukien, pitävät
       tarpeellisena;
c)     'henkisellä omaisuudella' Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 maailman
       henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan
       mukaisesti määritettyä henkistä omaisuutta;
d)     'yhteisellä tutkimuksella' tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä, joka
       pannaan täytäntöön joko ilman toisen sopimuspuolen tai molempien
       sopimuspuolten rahallista tukea tai sen avulla, ja jossa on osanottajia sekä
       yhteisöstä että Etelä-Afrikasta;
e)     'osanottajalla' tai 'tutkimuslaitoksella' henkilöä, oikeushenkilöä, yliopistoa, tutki-
       muslaitosta tai muuta yhteistoimintaan osallistuvaa elintä tai yritystä, itse
       sopimuspuolet mukaan lukien.
                                           3 artikla
                                          Periaatteet
Yhteistyö perustuu seuraaviin periaatteisiin:
 ---pagebreak--- a)      molemminpuolinen etu;
b)      yhteistoiminnan osanottajien toimiin mahdollisesti vaikuttavan tiedon varhainen
        vaihto; ja
c)      sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti tapahtuva henkisen omaisuuden
        tehokas suojaaminen ja teollis- ja tekijänoikeuksien tasapuolinen jakaminen
        liitteen mukaisesti, joka on erottamaton osa tätä sopimusta.
                                                4 artikla
                                              Yhteistyöalat
Tämän sopimuksen mukainen yhteistyö voi käsittää kaikki neljänteen puiteohjelmaan
sisältyvät tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä, jäljempänä "TTK", koskevat
toimet sekä kaikki samanlaiset tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat
toimet Etelä-Afrikassa.
                                                5 artikla
                        Yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
Yhteistyö voi kattaa seuraavat toiminnat:
a)      (i)      Etelä-Afrikan tutkimuslaitosten osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan
                 sisältyviin TTK-hankkeisiin ja Euroopan yhteisön tutkimuslaitosten
                 vastavuoroinen osallistuminen Etelä-Afrikan hankkeisiin samankaltaisilla
                 tutkimusaloilla; Etelä-Afrikan osallistuminen yhteisön TTK-hankkeisiin on
                 yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista Euroopan
                 yhteisön     tutkimuksen,         teknologisen        kehittämisen ja         esittelyn
                 erityisohjelmiin koskevien sääntöjen alaista1,
        (ii)     jotta etelä-afrikkalaiset tutkimuslaitokset voivat osallistua TTK-
                 erityisohjelman kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa
                 tehtävän yhteistyön kokonaisuuteen (1994 - 1998), Etelä-Afrikkaa pidetään
                 tässä yhteydessä kehitysmaana;
b)      tutkimustilojen ja -laitteiston yhteinen käyttö;
c)      tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden vierailut ja vaihdot;
        Yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista Euroopan yhteisön tutkimukseen,
        teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn koskevista säännöistä 21 päivänä marraskuuta 1994 tehty
        neuvoston päätös, (BYVL N:o I. 306, 30.11.1994, s. 8)
                                                    é
 ---pagebreak--- d)    asiantuntijoiden osallistuminen seminaareihin ja symposiumeihin;
e)    tieteelliset verkostot ja tutkijoiden koulutus;
f)    tämän sopimuksen mukaiseen yhteistyöhön vaikuttavia käytäntöjä, lakeja, sääntöjä
      ja ohjelmia koskevan tiedon vaihto;
g)    muut yhteistyön muodot, joita tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitea
      ehdottaa sopimuspuolten sovellettavien politiikkojen ja ohjelmien mukaisesti.
Lukuun ottamatta edellä a kohdan ii alakohdassa tarkoitettuja hankkeita yhteiset TTK-
hankkeet voidaan käynnistää sen jälkeen, kun hankkeen osanottajat ovat tehneet tämän
sopimuksen liitteen mukaisen yhteisen teknologian johtosuunnitelman.
                                          6 artikla
                   Tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitea
a)     Perustetaan tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitea tämän sopimuksen
       hallinnoimiseksi. Se koostuu komission ja Etelä-Afrikan edustajista. Se hyväksyy
       itselleen työjärjestyksen.
b)     Tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitean tehtävänä on:
       1)       edistää ja arvioida     sopimuksen    perusteella  suunniteltavia erilaisia
                yhteistyötoimia,
       2)       antaa suosituksia 5 artiklan g kohdan mukaisesti,
       3)       antaa sopimuspuolille neuvoja tavoista lisätä tämän sopimuksen periaattei-
                den mukaista yhteistyötä,
       4)       arvioida tämän sopimuksen tehokasta ja tosiasiallista toimivuutta, ja
       5)       antaa vuosittain sopimuspuolille kertomus tämän sopimuksen perusteella
                tehdyn yhteistyön tasosta, asemasta ja tehokkuudesta.
 c)    Tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitea kokoontuu yhteisen
       sopimuksen mukaisesti, ja kokoukset pidetään vuorotellen yhteisössä ja Etelä-
       Afrikassa.
 d)    Sopimuspuoli, jolle jäsenet ovat vastuussa, vastaa komitean aiheuttamista
       kustannuksista tai komitean puolesta aiheutuneista kustannuksista. Kokouksen
       isäntänä toimiva sopimuspuoli vastaa muista komitean kokouksiin suoraan
       liittyvistä kustannuksista kuin matka- ja majoituskustannuksista.
                                              *
 ---pagebreak---                                               7 artikla
                                              Rahoitus
a)        Yhteistoiminta riippuu rahoituksen saamisesta ja sitä säätelevät sopimuspuolten
          alueilla sovellettavat lait ja asetukset sekä niiden toimintaperiaatteet ja ohjelmat.
b)        Kustannukset, jotka yhteistoiminnan osanottajat aiheuttavat, eivät anna aihetta
          varojen siirtoon sopimuspuolelta toiselle lukuun ottamatta 5 artiklan a kohdan ii
          alakohdassa tarkoitettua osallistumista.
                                              8 artikla
                             Henkilöstön ja välineiden maahantulo
Sopimuspuolet ryhtyvät kaikkiin aiheellisiin toimiin ja tekevät parhaansa olemassa olevien
lakien ja asetusten asettamissa rajoissa helpottaakseen tämän sopimuksen soveltamisalaan
kuuluvaan yhteistoimintaan osallistuvan henkilöstön tai siinä käytettävän osanottajan tai
käytettävien osanottajien, materiaalin ja välineiden tuloa alueelleen ja sieltä poistumista.
                                              9 artikla
                                      Tiedon levitys ja käyttö
Yhteisön TTK- hankkeisiin osallistuviin Etelä-Afrikkaan                       sijoittautuneisiin
tutkimuslaitoksiin sovelletaan kyseisen osallistumisen seurauksena olevan tiedon ja
henkisen omaisuuden omistuksen, levityksen ja käytön osalta yhteisön TTK-
erityisohjelmien tutkimustulosten levitystä koskevia sääntöjä sekä tämän sopimuksen
liitettä.
Eteläafrikkalaisiin       TTK-hankkeisiin       osallistuvilla yhteisöön       sijoittautuneilla
tutkimuslaitoksilla on kyseisen osallistumisen seurauksena olevan tiedon ja henkisen
omaisuuden omistuksen, levityksen ja käytön osalta samat oikeudet ja velvollisuudet kuin
eteläafrikkalaisilla tutkimuslaitoksilla, ja niihin sovelletaan tämän sopimuksen liitettä.
                                             10 artikla
                                     Alueellinen soveltaminen
Tätä sopimusta sovelletaan niillä alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön
perustamissopimusta, siinä sopimuksessa määrätyin edellytyksin sekä Etelä-Afrikan
alueella.
                                                 S
 ---pagebreak---                                            11 artikla
                       Voimaantulo, irtisanominen, riitojen sovittelu
a)     Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ovat kirjallisesti
       ilmoittaneet toisilleen siitä, että niiden lainsäädännössä määrätyt vaatimukset on
       täytetty.
b)      Sopimus tehdään neljännen puiteohjelman keston ajaksi, ja se voidaan uusia
       osapuolten välisellä yhteisellä sopimuksella myöhempiä yhteisön puiteohjelmia
       täytäntöönpanevien erityisohjelmien osalta.
c)     Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten sopimuksella. Muutokset tulevat
       voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ovat kirjallisesti ilmoittaneet toisilleen, että
       niiden lainsäädännössä määrätyt edellytykset on täytetty.
d)     Kumpi tahansa sopimuspuolista voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa
       kuuden kuukauden irtisanomisajalla. Sopimuksen umpeutuminen tai irtisanominen
       ei vaikuta sen perusteella tehtyjen järjestelyjen eikä liitteen noudattamisen
       seurauksena syntyneiden erityisten oikeuksien tai velvoitteiden voimassaoloon tai
       kestoon.
e)     Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai
       riidat ratkaistaan sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella.
                                           12 artikla
Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian,
kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, kaikki tekstit
ovat yhtä todistusvoimaiset.
                                                       Euroopan unionin neuvoston puolesta
                                                       Etelä-Afrikan tasavallan puolesta
                                               3
 ---pagebreak---                                                                                LIITE
 LIITE TIEDON LEVITYKSESTÄ JA KÄYTÖSTÄ SEKÄ TEOLLIS- JA
TEKIJÄNOIKEUKSIEN HALLINNOINNISTA, JAOSTA JA KÄYTÖSTÄ
 OIKEUKSIEN OMISTUS. JAKO JA KÄYTTÖ
 Kaikki tämän sopimuksen perusteella harjoitettu tutkimus on "yhteistä tutkimusta".
 Yhteistä tutkimusta harjoittavat osanottajat kehittävät yhteisiä teknologian johto-
 suunnitelmia, joihin kuuluvat vähintään yhteisen tutkimuksen aikana luodun tiedon
 jahenkisen omaisuuden omistustaja käyttöä,julkaiseminen mukaan lukien, koske-
 vat periaatteet*.
 Ennen yhteisen teknologian johtosuunnitelmiin liittyvien erityisten tutkimus- ja
 kehitysyhteistyösopimusten tekemistä tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan sopi-
 muspuolen rahoituksesta vastaavan elimen tai osaston on hyväksyttävä yhteiset
 teknologian johtosuunnitelmat. Yhteisiä teknologian johtosuunnitelmia kehitetään
 ottaen huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, osanottajien suhteelliset
 panokset, alueen tai käyttöalan mukaan tehtävän lupien myöntämisen edut ja
 haitat, sovellettavien lakien asettamat vaatimukset, riitojen sovittelumenettelyjen
 tarve ja muut osanottajien aiheellisina pitämät tekijät. Myös vierailevien
 tutkijoiden työn tuloksena syntyneen tutkimuksen tai tiedon henkiseen
 omaisuuteen liittyviä oikeuksia ja velvoitteita käsitellään yhteisissä teknologian
 johtosuunnitel missä.
 Yhteisessä tutkimuksessa syntynyt tieto tai henkinen omaisuus, jota ei käsitellä
 yhteisessä teknologian johtosuunnitelmassa, jaetaan I osaston 1 kohdan menettely-
 jä noudattaen asianomaisen yhteisen teknologian johtosuunnitelman periaatteiden
 mukaisesti. Jos kyseessä on kiista, jota ei voida ratkaista hyväksytyllä riitojen
 sovittelumenetelmällä, kaikki sellaisen yhteisen tutkimuksen osanottajat, jonka
 tulosta tieto tai henkinen omaisuus on, omistavat yhteisesti jakamattoman tiedon
 tai henkisen omaisuuden, ja jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä
 sovelletaan, on oikeus käyttää tällaista tietoa tai henkistä omaisuutta omiin kaupal-
 lisiin tarkoituksiinsa ilman maantieteellisiä rajoituksia.
 Kummankin sopimuspuolen on sovellettavien lakien mukaisesti varmistettava, että
 toinen sopimuspuoli ja sen osanottajat voivat saada tämän liitteen I osastossa
 olevien periaatteiden mukaisesti niille jaetut henkistä omaisuutta koskevat
 oikeudet.
 Tällaisten yhteisten teknologian johtosuunnitelmien tunnuspiirteet esitetään lisäyksessä.
                                           AD
 ---pagebreak---          Samalla kun sopimuspuolet pitävät yllä kilpailuedellytyksiä sopimuksen
         soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät varmistamaan, että tämän
         sopimuksen perusteella saatuja oikeuksia ja sen soveltamisalaan kuuluvina tehtyjä
        järjestelyjä käytetään erityisesti edistämään:
         (i)     sopimuksen perusteella luodun, julkistetun tai muuten            käytettäväksi
                 saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä,
         (ii)    kansainvälisten standardien hyväksymistä ja täytäntöönpanoa.
H.      TEKIJÄNOIKEUDEN PIIRIIN KUULUVAT TEOKSET
Sopimuspuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksille annetaan Bernin yleissopimuksen
mukainen kohtelu (Pariisin asiakirja 1971).
HI.     TIETEELLISET KIRJALLISET TEOKSET
Rajoittamatta sitä, mitä IV osastossa määrätään, ja ellei yhteisessä teknologian
johtosuunnitelmassa muuten sovita, yhteisen tutkimuksen tuloksia voivat julkaista vain
osanottajat yhdessä. Edellä olevan yleissäännön lisäksi sovelletaan seuraavaa menettelyä:
 1.     Jos sopimuspuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä
        aikakauskirjoja, artikkeleita, raportteja, kirjoja, videoita ja tietokoneohjelmia,
        jotka ovat tulosta sopimuksen mukaisesta yhteisestä tutkimuksesta, toiselle
        sopimuspuolelle annetaan julkaisijan kirjallisella luvalla maailmanlaajuinen,
        yksityisoikeudeton, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu oikeus kääntää,
       jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä ja julkisesti levittää
        sellaisia teoksia.
2.      Sopimuspuolet pyrkivät levittämään mahdollisimman laajalti luonteeltaan tieteelli-
        siä kirjallisia teoksia, jotka ovat tulosta sopimuksen nojalla tehdystä tieteellisestä
        tutkimuksesta ja joita riippumattomat julkaisijat julkaisevat.
3.      Kaikissa tämän määräyksen perusteella julkisesti levitettävissä ja valmistettavissa
        tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten jäljennöksissä on oltava kirjoittajan nimi
        tai kirjoittajien nimet, elleivät kirjoittaja tai kirjoittajat nimenomaisesti kiellä ni-
        meämistään. Jäljennöksissä on myös oltava selvästi nähtävissä maininta
        sopimuspuolten yhteisestä tuesta.
IV.     TIETO, JOTA EI JULKISTETA
A.      Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto
                                               M
 ---pagebreak--- 1. Sopimuspuolten tai niiden osanottajien on mahdollisimman varhaisessa vaiheessa,
   mieluiten yhteisessä teknologian johtosuunnitelmassa, yksilöitävä tieto, jota se ei
   halua julkistettavaksi tämän sopimuksen perusteella, ottaen huomioon muun
   muassa seuraavat arviointiperusteet:
   tiedon salaisuus siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai sen osien
   täsmällisessä kokoonpanossa tai yhdistelmässä yleisesti alan asiantuntijoiden
   tiedossa tai laillisin keinoin heidän saatavissaan,
   tiedon salaisuudesta johtuva sen todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo,
   tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että laillisesti valtuutettu henkilö on
   toteuttanut olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä sen salassa pitämiseksi.
2. Osapuolten ei tavanomaisesti edellytetä välittävän sopimuspuolille julkistamatonta
   tietoa. Jos tällainen tieto tulee sopimuspuolten tietoon, ne kunnioittavat sen
   erityisluonnettapa sitä ei julkisteta edelleen osapuolten toimesta, niiden sisällä tai
   niiden välillä ilman sen osanottajan tai niiden osanottajien kirjallista hyväksymistä,
   jolle tai joille tieto kuuluu. Nämä rajoitukset kumoutuvat ilman eri toimenpiteitä,
   kun omistaja rajoituksetta julkistaa tiedon alan asiantuntijoille.
3. Sopimuspuolet varmistavat, että toinen sopimuspuoli tunnistaa helposti niiden
   toisilleen sopimuksen perusteella välittämän julkistamattoman tiedon ja sen
   erityisluonteen esimerkiksi asianmukaisesta merkinnästä tai rajoittavasta
   reunamerkinnästä. Tämä koskee myös mainitun tiedon kokonaista tai osittaista
   jäljentämistä.
4. Vastaanottava sopimuspuoli voi välittää tämän sopimuksen perusteella toimitetun
   julkistamattoman ja toiselta sopimuspuolelta vastaanotetun tiedon vastaanottavaan
   sopimuspuoleen kuuluville henkilöille tai sen palkkaamille henkilöille ja muille
   vastaanottavan sopimuspuolen asianomaisille osastoille tai elimille, jotka ovat
   siihen oikeutettuja käynnissä olevassa erityisessä yhteisessä tutkimuksessa
   edellyttäen, että kaikki näin välitetty julkistamaton tieto kuuluu kirjallisen
   luottamuksellisuussopimuksen piiriin, ja että sen tunnistaa helposti sellaiseksi, niin
   kuin edellä on määrätty.
5.  Vastaanottava sopimuspuoli voi julkistamatonta tietoa sopimuksen perusteella
   välittävän sopimuspuolen etukäteen antamalla kirjallisella luvalla välittää tällaista
   julkistamatonta tietoa laajemmalti, kuin edellä 3 kohdassa muuten sallitaan.
   Sopimuspuolet kehittävät yhteistyössä edellä tarkoitettua laajempaa tiedonvälitystä
   varten tarvittavan kirjallisen etukäteisluvan pyytämis- ja saamismenettelyjä, ja
   sopimuspuolet myöntävät tällaisen luvan niiden sisäisten toimintaperiaatteiden,
   asetusten ja lakien asettamissa rajoissa.
                                         A<L
 ---pagebreak--- B.       ASIAKIRJOIHIN PERUSTUMATON TIETO. JOTA EI JULKISTETA
Sopimuspuolet tai niiden osanottajat käsittelevät sopimuksen perusteella järjestetyissä
seminaareissa ja muissa kokouksissa jaettua asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta
tai muuta luottamuksellista tai luonteeltaan erityistä tietoa tai henkilöstön palvelukseen
ottamisesta, tilojen ja laitteiston käytöstä tai yhteisistä hankkeista tuloksena olevaa tietoa
edellä IV A osastossa eriteltyjä periaatteita noudattaen, kuitenkin edellyttäen, että tällaisen
julkistamattoman tai muun luottamuksellisen tai luonteeltaan erityisen tiedon vastaanotta-
jalle on edeltävästi kirjallisesti ilmoitettu välitettävän tiedon luottamuksellisuudesta.
C        VALVONTA
Osapuolet tekevät parhaansa varmistaakseen, että niiden sopimuksen perusteella
vastaanottamaa julkistamatonta tietoa valvotaan sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos yksi
sopimuspuolista havaitsee, että se on kykenemätön tai että sen on aiheellista epäillä
olevansa myöhemmin kykenemätön noudattamaan edellä A ja B kohdassa olevia tiedon
 levityksen kieltoa koskevia määräyksiä, se ilmoittaa siitä välittömästi sopimuspuolelle,
johon tiedonlevitys oletettavasti vaikuttaa. Asianomaiset sopimuspuolet neuvottelevat
 tällöin aiheellisesta toimintatavasta.
                                              /O
 ---pagebreak---                                                                                LISÄYS
                YHTEISEN TEKNOLOGIAN JOHTOSUUNNITELMAN
                                   TUNNUSPIIRTEET
Yhteinen teknologian johtosuunnitelma on osa yhteisen tutkimuksen osanottajien välillä
tehtävää sopimusta, jossa määritetään niiden oikeudet ja velvoitteet. Henkisen omaisuuden
oikeuksien osalta yhteisessä teknologian johtosuunnitelmassa käsitellään tavanomaisesti
muun muassa omistusta, suojausta, käyttöoikeuksia tutkimus- ja kehitystarkoituksiin,
hyödyntämistä ja levitystä, yhteisjulkaisemisen järjestelyt mukaan lukien, vierailevien
tutkijoiden oikeuksia ja velvoitteita sekä riitojen sovittelumenettely itä. Yhteisessä
teknologian johtosuunnitelmassa voidaan käsitellä myös valmistelevaa tietoa ja tausta-
tietoa, julkistamattoman tiedon julkistamista koskevia sääntöjä, lupien myöntämistä ja
toimituskelpoisuutta.
                                           /LL,
 ---pagebreak---                                   RAHOnuSSELVlTYS
1.       Toimen nimi
Kansainvälinen tieteellinen yhteistyö: tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva
sopimus Etelä-Afrikan tasavallan kanssa.
2.       Kyseiset budjettikohdat
Euroopan yhteisön virkamiesten ja asiantuntijoiden matkakustannukset maksetaan yhteisön
tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan neljännen puiteohjelman Euroopan
yhteisön osuuden ohjelmien erityisistä budjettikohdista.
3.       Oikeusperusta
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i ja 130 m artikla yhdessä 228 artiklan
kanssa. Neuvoston ja parlamentin 25 päivänä maaliskuuta 1996 tekemät päätökset
 1110/94/EY, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994 ja 616/96/EY.
4.       Toimen kuvaus
4.1.     Toimen erityistavoitteet
 Olennaisena tavoitteena on kannustaa Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan välistä
 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa yhteistyötä puiteohjelman alaisten
 tutkimushankkeiden avulla.
 4.2.     Kesto
 Sopimus tehdään puiteohjelman (1994 - 1998) keston ajaksi ja se voidaan uusia
 osapuolten välisellä yhteisellä sopimuksella kaikkia myöhempiä puiteohjelmia
 täytäntöön panevien erityisohjelmien osalta. Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa päättää
 sopimuksen voimassaolon kuusi kuukautta ennen haluttua päättymisajankohtaa tehdyllä
 kirjallisella irtisanomisella.
 5.       Menojen luokitus
 5.1.     Ei-pakolliset menot
  5.2.    Jaksotetut määrärahat
  6.      Menolaji
  Komission virkamiesten Etelä-Afrikkaan suuntautuvien työmatkojen rahoittaminen;
  seminaarien ja kokousten järjestäminen Euroopassa ja Etelä-Afrikassa.
                                             ST
 ---pagebreak--- 7.       Taloudelliset vaikutukset
7.1.     Toimen vuotuisten kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (arvio)
         a.       Valmistelevat toimenpiteet, yhteistyön arviointi: tieteellisen ja teknologisen
                  yhteistyön sekakomitean kokoukset, tiedonvaihto, virkamiesten ja
                  asiantuntijoiden vierailut Etelä-Afrikassa
                                                                                50 000 ecua
                  Tieteelliset ja tekniset seminaarit/kokoukset
                                                                                60 000 ecua
                                                         Yhteensä:       110 000 ecua/vuosi
7.2.     Viitteelliset monivuotiset aikataulut (milj. ecua)
         Neljäs puiteohjelma - Euroopan yhteisö
                   1995        1996         1997       1998        1999 +       2000+       YHTEENSÄ
   Maksu-         2599,467     2836,804     3164,853   3162,876       -              -       11764,000
   sitoumukset
   Maksut          694,567     2010,940     2402,509   3284,733    2054,287      1316,964    11764,000
8.       Petosten vastaiset toimenpiteet
Tutkimussopimusten allekirjoittamisen ja täytäntöönpanon jokaisessa vaiheessa suoritetaan
useita hallinnollisia ja taloudellisia valvontatoimenpiteitä. Niihin kuuluvat seuraavat
toimenpiteet:
ennen sopimuksen tekemistä
          ehdotusten alustava valinta hankkeen tieteellisten ansioiden perusteella ottaen
          huomioon hankkeen tutkimuskustannusten realistisuuden sen sisältöön ja kestoon
          sekä sen mahdollisiin vaikutuksiin verrattuna, ja
          sopimusta ehdottaneiden tahojen sopimusneuvotteluja koskevassa lomakkeessa
          antamien taloudellisten tietojen tarkastelu.
sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen
          kustannusten tarkastelu monella tasolla ennen maksua (taloudellisesta ja
          tieteellisestä puolesta vastaavien virkamiesten suorittamana),
          varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tarkastus,
                                                  Ah
 ---pagebreak---         paikalla suoritettavat tarkastukset, joiden avulla on asiakirjoja tutkimalla
         mahdollista löytää virheet ja muut epäsäännöllisyydet. Näiden tarkastusten
        tehostamiseksi komissio on perustanut tarkastusyksikön, joka koordinoi kaikkia
        suoritettavia tarkastuksia. Näiden tarkastusten suorittajina toimivat joko
        tarkastusyksikön jäsenet tai tämän tarkastusyksikön henkilöstön valvonnan alaisena
        komission kanssa sopimuksen tehneet tarkastuksia suorittavat yritykset, ja
        paikalla tapahtuvat komission varainhoidon valvojan ja Euroopan unionin
        tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tarkastukset.
9.       Kustannustehokkuusanalvvsi
9.1.    Erityistavoitteet, kohderyhmä
        sopimuksen tarkoituksena on hyödyttää Euroopan yhteisöä ja Etelä-Afrikkaa
         keskinäisen hyödyn periaatteen mukaisesti tieteellisestä ja teknisestä edistyksestä,
        joka on saavutettu osapuolten vastavuoroisten tutkimusohjelmien avulla, Etelä-
         Afrikan tiedeyhteisön ja teollisuuden osallistumisella yhteisön tutkimushankkeisiin
        sekä yhteisöön perustettujen elinten itsenäisellä ja ilman tukea tapahtuvalla
        osallistumisella eteläafrikkalaisiin tutkimushankkeisiin,
         edunsaajina Euroopan yhteisössä ja Etelä-Afrikassa ovat yhteistyön välittömien ja
        välillisten vaikutusten ansiosta tiedeyhteisöt, teollisuus ja suuri yleisö.
9.2.    Toimen perustelut
Yhteisön osallistuminen rahoitukseen on välttämätöntä, koska suunniteltu yhteistyö
toteutetaan osana puiteohjelmaa, joka sisältää seuraavan budjettiosan: Etelä-Afrikan
osallistuminen tiettyihin erityisohjelmiin ja hallinnolliset kulut Euroopan puolella
(yhteisön virkamiesten työmatkat, seminaarien järjestäminen yhteisössä ja Etelä-
Afrikassa).
9.3.     Toimen seuranta ja arviointi
Asianomaiset komission yksiköt arvioivat yhteistyösopimuksen säännöllisesti. Arviointiin
sisältyvät seuraavat osat:
a.       Tiedon kerääminen:
         Puiteohjelmien erityisohjelmia koskevien tietojen perusteella.
b.       Toimen kokonaisarviointi:
         Komissiossa arvioidaan koko yhteistyötoiminta sopimustaustaa vasten kunkin
         vuoden lopussa.
                                             A*+
 ---pagebreak--- 10. Vaikutukset hallinnollisiin kuluihin
    komissio ei ano lisävirkoja sopimuksen hoitamiseksi,
    kenenkään virkamiehen varsinaiseksi tehtäväksi ei anneta sopimuksen hoitamista.
    Nykyisen puiteohjelman ja mahdollisten myöhempien puiteohjelmien nojalla
    erityisohjelmia hoitamaan valtuutettu henkilökunta johtaa yhteistyötoimia ja
    sopimuksen täytäntöönpanoa.
                                       yti
 ---pagebreak---                                                                liJJll i.MAT-tt7A
                                                     KOM(96) 423 lopullinen
                                                 ASIAKIRJAT
n                                                                       n is
                                        Luettelonumero : CB-CO-96-418-FI-C
                                                          ISBN 92-78-07903-0
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toixnisto
L-2985 Luxemburg
                                             •A*