title: Suositus: neuvoston lausunto Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---        EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                         Bryssel 11.6.2008
                                         SEK(2008) 2012 lopullinen
                              Suositus:
                    NEUVOSTON LAUSUNTO
   Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010
                         (komission esittämä)
FI                                                                 FI
 ---pagebreak---                                                 PERUSTELUT
   1.        YLEISTÄ TAUSTAA
   Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan
   hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
   kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut
   hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä
   lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä
   turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.
   Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka
   on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle
   vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuosittaiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, jotka ovat
   ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot,
   jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun)
   lähentymisohjelman. Puola toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004.
   Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon
   komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen
   mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat.
   Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia tarkistetut ohjelmat edellä esitettyä menettelyä
   noudattaen.
   2.        TAUSTAA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE
   Komissio on tutkinut Puolan uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka toimitettiin sille
   26 päivänä maaliskuuta 2008, ja suosittaa neuvoston lausuntoa siitä (ks. jäljempänä keskeiset
   arviointikohteet).
   Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa
   esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista
   seikoista:
   (1)     maan tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa menettelyä koskevien säännösten
           perusteella (liiallisia alijäämiä koskeva menettely)
   (2)     viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien
           säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa
           koskevasta neuvoston lausunnosta)
   (3)     maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen päivitys toukokuussa 2008
           finanssipolitiikan alalla
   (4)     komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007
           esitetystä kertomuksesta.
   2.1.      Puolan liiallista alijäämää koskeva menettely
   Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jossa 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti
   todetaan, että Puolassa on liiallinen alijäämä, sillä julkisen talouden alijäämä oli 4,1 prosenttia
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005
           (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
FI                                                       2                                                        FI
 ---pagebreak---    suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Samaan aikaan neuvosto antoi 104 artiklan 7 kohdan
   mukaiset suositukset liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Erityisesti suositettiin, että Puola
   toteuttaisi keskipitkän aikavälin toimia saadakseen alijäämän alle 3 prosentin suhteessa
   BKT:hen viimeistään vuonna 2007 uskottavalla ja kestävällä tavalla toukokuun 2004
   lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti. Marraskuussa 2006 neuvosto
   totesi, että Puolan viranomaisten siihen mennessä toteuttamat toimet olivat riittämättömiä.
   Helmikuussa 2007 neuvosto antoi uudet suositukset, joissa vahvistettiin vuoden 2007
   määräaika alijäämän korjaamiseksi. Puolan viranomaisia suositettiin varmistamaan, että
   rakenteellinen rahoitusasema kohenisi vähintään 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen
   vuodesta 2006 vuoteen 2007. Marraskuussa 2007 komissio antoi neuvostolle tiedonannon,
   jossa todettiin, että Puola oli toiminut neuvoston suosituksen mukaisesti. Vuosien 2008 ja
   2009 osalta komissio kuitenkin ilmaisi huolensa liiallisen alijäämän korjaamisen
   kestävyydestä, joka on edellytys liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamiselle. Sekä
   komissio että neuvosto kehottivat Puolan viranomaisia esittämään mahdollisimman pian
   tarkistetun lähentymisohjelman, jossa kuvataan koko hallituskauden kattava keskipitkän
   aikavälin strategia, jolla pyritään liiallisen alijäämän pysyvään korjaamiseen ja sen jälkeen
   edelleen edistymään keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa.
   Samaan aikaan kun komissio antaa tämän suosituksen neuvoston lausunnoksi, se suosittaa,
   että neuvosto kumoaisi Puolan liiallista alijäämää koskevan menettelyn, sillä
   kokonaisarviointi osoittaa, että liiallinen alijäämä on saatu Puolassa korjattua. Julkisen
   talouden alijäämätoteutuma vuonna 2007 on 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle
   3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2008
   talousennusteen mukaan alijäämä pysynee alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen
   vuosina 2008 ja 2009.
   2.2.      Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta
   Neuvosto antoi 27 päivänä helmikuuta 2007 lausunnon edellisestä tarkistetusta
   lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2006–2009. Se tiivisti arvionsa seuraavasti:
   ”Ohjelman tavoitteena on liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2007 mennessä, ottaen
   huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 7 kohdan, mutta neuvosto
   muistuttaa, että tähän mennessä toteutetut toimenpiteet eivät vaikuta riittäviltä eikä
   suunnitelluilla toimenpiteillä ole mahdollista saavuttaa tätä tavoitetta. Vaikka ohjelman
   tavoitteena on vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen edetä seuraavina vuosina
   asianmukaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa, julkisen talouden
   tavoitteiden ja pysyvän sopeutuksen saavuttamiseen liittyy huomattavia riskejä.”
   Ottaen huomioon 27 päivänä helmikuuta 2007 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan
   nojalla liiallisen alijäämän korjaamiseksi Puolalle antamansa uuden suosituksen neuvosto
   kehotti Puolaa ”i) varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen vuoteen 2007 mennessä
   104 artiklan 7 kohdan mukaisen uuden suosituksen mukaisesti, ii) hyödyntämään
   taloudellisesti hyviä aikoja käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän
   supistamiseen, ja kun liiallinen alijäämä on korjattu suunnitelman mukaisesti, tiukentamaan
   tahtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi,
   määrittelemällä ja toteuttamalla, varsinkin menoja koskevat, lisätoimenpiteet, joita tarvitaan
   suunnitellun sopeuttamisen saavuttamiseksi, iii) turvaamaan eläkeuudistuksen tulokset.”
FI                                                  3                                             FI
 ---pagebreak---    2.3.      Maakohtaisten            talouspolitiikan        laajojen       suuntaviivojen        päivitys
             toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla
   Neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön
   talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2008 ja jäsenvaltioiden
   työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta2. Finanssipolitiikan alalla suositettiin, että Puola
   ”tehostaa julkisen talouden vakauttamista ja ottaa nimellisen alijäämän ylärajan lisäksi
   käyttöön muita mekanismeja menojen hillitsemiseksi”.
   2.4.      Komission           arvio      kansallisen      uudistusohjelman         täytäntöönpanosta
             lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta
   Komissio antoi 11 päivänä joulukuuta 2007 strategiaraportin uudistetusta Lissabonin kasvu-
   ja työllisyysstrategiasta. Raportti sisältää arvion Puolan kansallisen uudistusohjelman
   täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta3. Arviosta voidaan esittää
   seuraava tiivistelmä.
   Puolan kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina seuraavia: julkisen
   talouden vakauttaminen ja parempi hoitaminen, yrittäjyyden kehittäminen, yritysten
   innovoinnin lisääminen, infrastruktuurien nykyaikaistaminen ja kehittäminen, kilpailullisempi
   ympäristö verkkotoimialoilla, työpaikkojen luominen ja säilyttäminen, työttömyyden
   alentaminen sekä työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskyvyn parantaminen.
   Komission arvion mukaan Puola on edennyt rajallisesti kansallisen uudistusohjelmansa
   täytäntöönpanossa vuosina 2005–2007.
   Havaittujen vahvuuksien ja heikkouksien sekä saavutetun kehityksen perusteella komissio
   suositti, että Puolalle suositetaan toimia seuraavilla aloilla: julkisen talouden vakauttaminen
   (menojen hallintamekanismi), kilpailu verkkotoimialoilla, julkinen tutkimustoiminta ja
   yksityisen T&K:n tukeminen, joustoturva, mukaan lukien aktiivinen työmarkkinapolitiikka,
   sosiaalietuudet, elinikäinen oppiminen ja koulutus.
   Lisäksi Puolaa kannustetaan keskittymään myös seuraaviin aloihin: liikenneinfrastruktuuri,
   yritysten rekisteröintimenettely, sähköinen hallinto, sisämarkkinalainsäädännön saattaminen
   osaksi kansallista lainsäädäntöä ja lastenhoitopalvelut.
   Komission strategiaraportin perusteella neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008
   suositukset jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta
   vuonna 2008. Suositukset koskivat myös Puolaa.
   2
           EUVL L 139, 29.5.2008, s. 57.
   3
           Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja
           työllisyysstrategiasta: uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen, KOM(2007) 803, 11.12.2007.
FI                                                      4                                                   FI
 ---pagebreak---                                           Keskeiset arviointikohteet
   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan
   (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat:
   • ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia;
   • mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva;
   • ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän
      aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana;
   • arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko
      sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina
      sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta –
      pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman
      kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo
      keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi);
   • määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät
      ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin
      tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien
      rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös
      potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen
      talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali,
      jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen
      talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen
      ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön
      pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä;
   • vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja.
   Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden
   kevään 2008 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään
   potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa.
   Arviointi kattaa myös seuraavat:
   • kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä.
      Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä
      maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota
      julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa
      tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava4;
   • kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan
      uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta
      lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005
      esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa
      Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja
      lähentymisohjelmia;
   • onko noudatettu käytännesääntöjä5, joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien
      yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista.
   4
            Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Julkisen talouden pitkän aikavälin
            kestävyys EU:ssa, KOM(2006) 574 lopullinen, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja
            rahoituksen pääosasto (2006) The long-term sustainability of public finances in the European Union,
            European Economy nro 4/2006.
   5
            Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja
            lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.
FI                                                       5                                                      FI
 ---pagebreak---                                                      Suositus:
                                        NEUVOSTON LAUSUNTO
                    Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/976 ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:
   (1)     Neuvosto tarkasteli [8 päivänä heinäkuuta                            2008]      Puolan      tarkistettua
           lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–20107.
   (2)     Puola on viime aikoina pystynyt kuromaan umpeen eroa EU:n keskimääräisiin
           tulotasoihin, sillä kokonaistuotannon kasvu on kiihtynyt vuosien 2003–2005
           keskimääräisestä noin 4 ½ prosentista yli 6 prosenttiin vuosina 2006–2007. Tuotannon
           työvoimavaltainen kasvu kohensi työmarkkinatilannetta huomattavasti, sillä
           työttömyysaste laski vuoden 2003 lähes 20 prosentista 9 ½ prosenttiin vuonna 2007.
           Työttömyysasteen laskussa näkyy kuitenkin työllisyyden selvän kasvun lisäksi se, että
           työvoima vähenee muuttoliikkeen vuoksi. Lisäksi työnteon kannustimien vääristymät,
           joita huomattava maastamuutto pahentaa, kasvattavat työvoiman puutetta joillakin
           aloilla. Kiristyvä työmarkkinatilanne luo palkkapaineita, jotka vaikuttavat
           negatiivisesti YKHI-inflaatioon. YKHI-inflaatio hidastui vuodesta 2005 vuoden 2007
           alkupuoliskolle mutta kiihtyi huomattavasti vuoden 2007 lopussa. Julkisen talouden
           alijäämä oli enimmillään 6 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 mutta on sen
           jälkeen supistunut vuosittain keskimäärin yli 1 prosenttiyksikköä ja oli 2 prosenttia
           suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Toteutumat ovat viime vuosina yleensä olleet
           tavoitteita paremmat. Se on johtunut positiivisista kasvuyllätyksistä, joista on
           seurannut odottamattomia tuloja, ja siitä, että menosuunnitelmat eivät ole toteutuneet
           kokonaisuudessaan. Julkisen talouden vakauttaminen jatkossa riippuu ennen kaikkea
           tulonsiirtojärjestelmän (lähinnä varhaiseläkkeet ja työkyvyttömyysetuudet)
           uudistuksesta ja työvoimaosuuden kasvusta.
   6
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005
           (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   7
           Tarkistettu ohjelma toimitettiin 16 viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän
           joulukuuta jälkeen, koska maahan oli marraskuussa muodostettu uusi hallitus lokakuussa pidettyjen
           yleisten vaalien jälkeen.
FI                                                       6                                                          FI
 ---pagebreak---    (3) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon
       kasvu hidastuu vähitellen vuoden 2007 6,5 prosentista keskimäärin 5,2 prosenttiin
       jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella8 tämä skenaario
       näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet
       vaikuttavat melko alhaisilta, sillä ne perustuvat hieman optimistisiin
       tuontihintaoletuksiin ja työntekijäkohtaisten nimellisten työvoimakustannusten
       suhteellisen vähäiseen kasvuun.
   (4) Vuonna 2007 julkisen talouden alijäämätoteutuma oli 2,0 prosenttia suhteessa
       BKT:hen, kun marraskuussa 2006 esitetyssä lähentymisohjelmassa alijäämäksi oli
       ennakoitu 3,4 prosenttia. Tämä johtui lähinnä siitä, että kokonaistuotannon ja
       nimellisen BKT:n kasvu oli paljon nopeampaa kuin marraskuussa 2006 oli arvioitu,
       mutta myös menoja hillittiin. Erityisesti yritysten hyvä kannattavuus mahdollisti
       tukien kasvun hillitsemisen, ja lisäksi nopeasti aleneva työttömyys ja indeksoinnista
       luopuminen Hausnerin suunnitelman9 mukaisesti hillitsivät tulonsiirtojen kasvua.
       Lisäksi julkisen sektorin palkansaajakorvaukset jäivät suunniteltua pienemmiksi.
       Julkiset investoinnit jäivät myös suunniteltua pienemmiksi, koska EU:n varojen käyttö
       oli suunniteltua hitaampaa. Kaiken kaikkiaan menot suhteessa BKT:hen olivat
       1,5 prosenttiyksikköä pienemmät kuin marraskuussa 2006 ennakoitiin. Tulopuolella
       välillisistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavat tulot osoittautuivat marraskuussa
       2006 arvioitua paremmiksi, mikä johtui pääosin työllisyyden ja palkkojen
       huomattavasti ennakoitua paremmasta kasvusta. Nämä positiiviset yllätykset
       tasoittuivat, kun kehitys muissa tuloerissä oli ennakoitua heikompaa (välittömät verot,
       mihin oli syynä veroluokkien nosto). Kaiken kaikkiaan tämä johti hieman suunniteltua
       alhaisempaan tulosuhteeseen. Koska rakenteellinen rahoitusasema koheni noin
       1 ½ prosenttiyksikköä, talousarvion toteutus ylitti vuonna 2007 reilusti suosituksen,
       jonka neuvosto oli esittänyt edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta 27 päivänä
       helmikuuta 2007 antamassaan lausunnossa10.
   (5) Julkisen talouden strategian päätavoitteena on julkisen talouden rakenteellisen
       alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman
       kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) kestävä supistaminen niin, että
       rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen
       alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutettaisiin vuonna 2011 eli vuosi ohjelmakauden
       jälkeen. Tämä vastaa edellistä lähentymisohjelmaa, jossa suunniteltiin keskipitkän
       aikavälin tavoitteen saavuttamista ”vuoden 2010 jälkeen”. Alijäämä kasvanee
       0,5 prosenttiyksikköä 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sen
       arvioidaan supistuvan 1,5 prosenttiin viimeistään vuonna 2010. Perusjäämä seuraa
       samaa uraa, ja sen ennustetaan kasvavan vuoden 2008 −0,2 prosentista suhteessa
       BKT:hen 0,8 prosenttiin vuonna 2010. Kun tuotannon kasvu laantuu, yhteisesti
       sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman muutosten
       ennakoidaan olevan suurempia: rakenteellisen alijäämän arvioidaan supistuvan vuoden
       2008 noin 2 ¾ prosentista suhteessa BKT:hen hieman yli 1 prosenttiin vuonna 2010.
   8
       Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja
       komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä
       kertomuksesta.
   9
       Vuonna 2003 ehdotettu, tähän mennessä kattavin menouudistushanke, jonka tarkoituksena on vähentää
       sosiaaliturvasta, julkishallinnosta ja valtiontuista aiheutuvia julkisia menoja. Hausnerin suunnitelmalla
       muun muassa korvataan vuotuinen indeksointi menetelmällä, jossa indeksointi tehdään, kun
       kumulatiivinen inflaatio ylittää 5 prosenttia tai joka tapauksessa joka kolmas vuosi.
   10
       EUVL C 72, 29.3.2007, s. 13.
FI                                                       7                                                       FI
 ---pagebreak---        Julkisen talouden sopeuttaminen on menoperusteista ja painottuu vuosille 2009 ja
       2010. Alijäämän syveneminen vuonna 2008 johtuu lähinnä investointisuhteen
       nopeasta kasvusta sekä sosiaaliturvamaksujen huomattavasta leikkauksesta (joka
       osittain kompensoituu muiden tulojen kasvulla). Vuosina 2009–2010 julkista taloutta
       on tarkoitus vakauttaa lähinnä hillitsemällä palkansaajakorvauksia, tulonsiirtoja ja
       välituotekäyttöä. Alijäämän arvioidaan supistuvan vuosina 2007–2009 vähemmän
       kuin edellisessä ohjelmassa ennakoitiin, vaikka alkuasetelma (vuosi 2007) ja kukin
       maaliskuussa 2008 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyistä uusista
       alijäämätavoitteista on parempi kuin marraskuussa 2006 tarkistetussa ohjelmassa
       esitetyt tavoitteet. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin
       liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008, mutta toteutumat
       voivat olla sen jälkeen ennakoitua heikompia. Vuoden 2008 alijäämätavoite on
       ohjelmassa sama kuin kevään 2008 talousennusteessa (2,5 prosenttia suhteessa
       BKT:hen). Valtion talousarviota vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä koskevat
       kassatiedot viittaavat siihen, että tulot kehittyvät julkisen talouden ennusteita
       paremmin. Ohjelmassa kuitenkin ennakoidaan hieman nopeampaa kasvua vuodeksi
       2008 kuin komission kevään 2008 talousennusteessa, ja julkisen sektorin edelleen
       kasvavat palkkapaineet aiheuttavat julkiselle taloudelle riskin. Toisaalta ohjelmassa
       ennakoitua nopeampi inflaatio alentaa menosuhdetta vuonna 2008, koska menot on
       pääasiassa vahvistettu nimellisarvona. Vuoden 2008 nopeutunut inflaatio voi kuitenkin
       kiihdyttää vuonna 2009 palkkojen kasvua julkisella sektorilla ja johtaa korkeampiin
       eläkkeisiin ja sosiaalietuuksin kuin ohjelmassa ennakoidaan. Tätä seikkaa pahentaisi
       entisestään indeksointimenetelmän uudistus, jolla sosiaalietuudet liitetään vuodesta
       2008 alkaen kuluttajahintojen lisäksi myös osittain palkkoihin. Parlamentti on jo
       hyväksynyt alijäämää kasvattavia toimenpiteitä (henkilökohtaisen tuloveroasteen
       lasku), mutta tasapainottavat toimenpiteet ovat epämääräisiä ja niiden vaikutus
       julkiseen talouteen epävarma (lukuun ottamatta valmisteverojen korotuksia, jotka
       liittyvät EU:n tasolla tehtävään yhdenmukaistamiseen mutta jotka eivät kokonaan
       korvaa henkilökohtaisen tuloveron leikkausta). Jos työllisyys ei kuitenkaan jatkossa
       kasva hallituksen olettamaa nopeaa tahtia, julkisen talouden vakauttaminen vuosien
       2006–2007 tapaan siltä perustalta, että työpaikkoja syntyy paljon, saattaa olla vaikeaa
       vuoden 2008 jälkeen. Toisaalta julkisen talouden rahoitusasema on aiemmin
       kehittynyt hyvin: tulot ovat usein osoittautuneet ennakoitua suuremmiksi ja
       menosuunnitelmat eivät ole täysin toteutuneet.
   (6) Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen
       finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi
       kestävällä tavalla vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Riittävää
       varmuusmarginaalia ei kuitenkaan voitaisi saavuttaa ohjelmakauden aikana sen
       varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo
       suhteessa BKT:hen ylity. Lisäksi on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty
       finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen
       saavuttamista viimeistään vuonna 2011 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Koska
       talouden kasvuolosuhteet ovat suotuisat, ohjelman mukainen sopeutusvauhti
       keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi on riittämätön, ja sitä on kiristettävä
       vuonna 2008, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Sen vuoksi
       sopeutuksen turvaksi tarvitaan toimenpiteitä. Jos esiintyy inflaatio- ja palkkapaineita,
       finanssipolitiikan viritystä on lisäksi tarpeen tiukentaa suunnitellusta ylikuumenemisen
       välttämiseksi.
   (7) Puolan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Ikääntymisestä
       talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat vuonna 2005 tehtyjen
FI                                               8                                              FI
 ---pagebreak---            ennusteiden ja yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella EU:n alhaisimpia.
           Vuodesta 2008 alkaen sosiaalietuudet kuitenkin indeksoidaan kuluttajahintojen lisäksi
           myös osittain palkkoihin, mikä kasvattaa menoja pitkällä aikavälillä. Vaikka vuoden
           2007 julkisen talouden rahoitusasema ja hienoinen rakenteellinen perusalijäämä luovat
           paremman alkuasetelman kuin edellisessä ohjelmassa, ne muodostavat riskin julkisen
           talouden kestävyydelle, vaikkei otettaisi huomioon väestön ikääntymisestä
           talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden
           vakauttamisen jatkaminen ja varhaiseläkejärjestelmän uudistaminen (varhaiseläkkeelle
           jäännin rajoittaminen tiettyihin vaativiin ammatteihin), kuten lähentymisohjelmassa
           ennakoidaan, lisäisivät sen vuoksi työelämään osallistumista ja työllisyyttä sekä
           rajoittaisivat julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.
   (8)     Lähentymisohjelma vaikuttaa yhdenmukaiselta kansallisen uudistusohjelman
           täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Molemmissa
           ohjelmissa          erityisesti     suunnitellaan      varhaiseläkejärjestelmän       ja
           työkyvyttömyysetuuksien uudistamista, viljelijöiden sosiaalirahaston uudistusta,
           terveydenhuoltoalan uudistusta, julkisen talouden uudelleenjärjestelyä ja hajauttamista
           sekä monivuotista budjettisuunnittelua. Lähentymisohjelma ei kuitenkaan sisällä
           laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta
           lokakuussa 2007 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin
           finanssipoliittiseen strategiaan (esimerkiksi arviot vaikutuksesta potentiaaliseen
           kasvuun ja työllisyyteen). Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tiedot
           siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuu kansallisessa
           uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista.
   (9)     Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain
           Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja
           suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Vaikka ohjelmassa
           ennakoidaan julkisen talouden vakauttamisen jatkumista, uusia keinoja menojen
           hillitsemiseksi ei tuoda esille.
   (10)    Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen
           tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia
           tietoja.
   Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että sen jälkeen kun julkisen talouden alijäämä saatiin
   korjattua vuonna 2007 ja vaikka alijäämä pysyttelee alle 3 prosentin ja velka alle 60 prosentin
   viitearvon suhteessa BKT:hen, ohjelmassa arvioidaan julkisen talouden rahoitusaseman
   heikkenevän 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Edistymisen kohti
   keskipitkän aikavälin tavoitetta arvioidaan painottuvan vasta seuraaville vuosille tilanteessa,
   jossa kasvunäkymät ovat suotuisat. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoitu heikkeneminen
   vuonna 2008 lähes ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ei ole vakaus- ja
   kasvusopimuksen mukaista. Koska julkisen talouden tavoitteisiin liittyy riskejä vuodesta 2009
   alkaen lähinnä sen vuoksi, ettei toimenpiteitä ole täsmennetty, keskipitkän aikavälin
   tavoitteeseen ei ehkä päästä vuoteen 2011 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Jos
   esiintyy inflaatiopaineita, finanssipolitiikan viritystä on lisäksi tarpeen tiukentaa
   suunnitellusta. Puolan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski vaikuttaa
   olevan alhainen, mutta varhaiseläkejärjestelmä olisi uudistettava kokonaisuudessaan.
   Kun otetaan huomioon edellä esitetty arvio ja tarve varmistaa julkisen talouden kestävyys,
   Puolaa kehotetaan hyödyntämään suotuisia kasvuolosuhteita vauhdittaakseen rakenteellista
   sopeuttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, jotta voitaisiin varsinkin hillitä
   mahdollisia inflaatiopaineita. Tavoitteeseen olisi pyrittävä ohjaamalla mahdolliset
FI                                                  9                                               FI
 ---pagebreak---    ylimääräiset tulot ja käyttämättömät varat alijäämän supistamiseen vuonna 2008 sekä
   määrittelemällä ja toteuttamalla varsinkin menoja koskevia toimenpiteitä lähivuosina.
FI                                               10                                      FI
 ---pagebreak---        Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu
                                                                200      200       200      200
                                                                                2010
                                                                  6         7         8         9
                                   LO maaliskuu 2008            6,2       6,5       5,5      5,0                 5,0
          BKT:n määrä
                                   KOM huhtikuu 2008            6,2       6,5       5,3      5,0       tieto puuttuu
           (% muutos)
                                    LO marraskuu 2006           5,4       5,1       5,1      5,6       tieto puuttuu
                                   LO maaliskuu 2008            1,3       2,6       3,5      2,9                 2,5
         YKHI-inflaatio
                                   KOM huhtikuu 2008            1,3       2,6       4,3      3,4       tieto puuttuu
               (%)
                                    LO marraskuu 2006           1,4       2,1       2,5      2,5       tieto puuttuu
         Tuotantokuilu1            LO maaliskuu 2008            0,5       1,1       0,7    −0,2                −0,9
          (% suhteessa             KOM huhtikuu 20082           0,6       1,2       0,5    −0,7        tieto puuttuu
         potentiaaliseen
            BKT:hen)                LO marraskuu 2006           0,5       0,5       0,3      0,4       tieto puuttuu
     Nettoluotonanto/-otto         LO maaliskuu 2008           −2,6     −2,6      −3,5     −4,2                −4,6
       verrattuna muuhun           KOM huhtikuu 2008           −2,5     −2,6      −2,3     −3,6        tieto puuttuu
           maailmaan                                            −1,      −1,       −2,       −2,
   (% suhteessa BKT:hen)            LO marraskuu 2006                                                  tieto puuttuu
                                                                  6         8         2         7
                                   LO maaliskuu 2008           −3,8     −2,0      −2,5     −2,0                −1,5
        Julkisen talouden
         rahoitusasema             KOM huhtikuu 2008           −3,8     −2,0      −2,5     −2,6        tieto puuttuu
   (% suhteessa BKT:hen)                                        −3,      −3,       −3,       −2,
                                    LO marraskuu 2006                                                  tieto puuttuu
                                                                  9         4         1         9
                                   LO maaliskuu 2008           −1,1       0,2     −0,2       0,3                 0,8
           Perusjäämä              KOM huhtikuu 2008           −1,1       0,6       0,2      0,1       tieto puuttuu
   (% suhteessa BKT:hen)                                        −1,      −1,       −0,       −0,
                                    LO marraskuu 2006                                                  tieto puuttuu
                                                                  5         0         7         6
                                   LO maaliskuu 2008           −4,0     −2,4      −2,8     −1,9                −1,1
       Suhdannetasoitettu
         rahoitusasema1            KOM huhtikuu 2008           −4,0     −2,5      −2,7     −2,3        tieto puuttuu
   (% suhteessa BKT:hen)                                        −4,      −3,       −3,       −3,
                                    LO marraskuu 2006                                                  tieto puuttuu
                                                                  1         6         2         0
                                   LO maaliskuu 2008           −4,0     −2,4      −2,8     −1,9                −1,1
         Rakenteellinen
         rahoitusasema3            KOM huhtikuu 2008           −4,0     −2,5      −2,7     −2,3        tieto puuttuu
   (% suhteessa BKT:hen)                                        −4,      −3,       −3,       −3,
                                    LO marraskuu 2006                                                  tieto puuttuu
                                                                  1         6         2         0
                                   LO maaliskuu 2008           47,6     44,9      44,2     43,3                 42,3
      Julkinen bruttovelka
                                   KOM huhtikuu 2008           47,6     45,2      44,5     44,1        tieto puuttuu
   (% suhteessa BKT:hen)
                                    LO marraskuu 2006          48,9     50,0      50,3     50,2        tieto puuttuu
   Huom.:
   1
     Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet
   uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.
   2
     Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,2 % vuonna 2006, 5,9 % vuonna 2007, 6,0 %
   vuonna 2008 ja 6,2 % vuonna 2009.
   3
     Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia
   toimenpiteitä. Uusimpaan ohjelmaan eikä komission yksiköiden syksyn talousennusteeseen ei sisälly
   kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Lähde:
   Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM), komission yksiköiden
   laskelmat.
FI                                                          11                                                       FI


title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0025

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Neuvoston lausunto Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008  /* SEK/2006/0025 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.1.2006SEK(2006) 25 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008(komission esittämä)PERUSTELUTTaustaaHeinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Tšekki toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.Komissio on tutkinut Tšekin viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.Arviointi1.  Tšekki toimitti 24 päivänä marraskuuta 2005 toisen tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelma noudattaa pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja sisältää kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset tiedot ja suurimman osan vapaaehtoisesti annettavista tiedoista.2.  Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Tšekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen. Samana päivänä annetun EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Neuvosto suositteli Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, että Tšekki ”kohdistaa budjetoitua suuremmat tulot alijäämän supistamiseen ja noudattaa tiukasti valtion keskipitkän aikavälin menokattoja, jotka ovat oikeudellisesti sitovia vuodesta 2006 alkaen”. Lisäksi Tšekkiä kehotettiin ”nopeuttamaan eläkeuudistusta ja toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”.3.  Tšekki edistyi talouden uudistuksissa ja vakauttamisessa 1990-luvun puoliväliin asti, jolloin makrotaloudellinen tasapaino alkoi horjua. Tšekissä koettiin valuuttakriisi toukokuussa 1997 ja talouden laskusuhdanne vuosina 1997–1999. Talous alkoi elpyä vuonna 2000 rahoitus- ja yrityssektorin laajojen rakenneuudistusten avulla. Tämän jälkeen kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 3 prosenttia, kun EU:n vuotuinen keskiarvo on 1,7 prosenttia.4.  Ohjelmassa esitetään kolmenlaisia makrotaloutta koskevia skenaarioita: perusskenaario, optimistinen ja pessimistinen skenaario. Perusskenaariota pidettiin julkisen talouden arvioinnin viiteskenaariona. Sen mukaan kokonaistuotannon arvioidaan kasvavan 4,8 prosenttia vuonna 2005 ja 4,4 prosenttia vuonna 2006. Vuosina 2007–2008 vauhti hidastuu hieman 4 ¼ prosenttiin. Tämä vastaa suurelta osin komission syksyn 2005 talousennusteita vuosiksi 2005–2007. Vuoden 2008 kasvuennuste on hieman potentiaalista kasvua koskevaa komission ennustetta korkeampi. Ohjelman perustana olevien kasvuennusteiden voidaan siis arvioida olevan realistisia, joskin viimeisen vuoden osalta hieman liian suotuisia. Koska potentiaalinen kasvu on mahdollisesti arvioitu liian suureksi, suhdannetilanne on todennäköisesti suotuisampi kuin ohjelman ennusteiden perusteella voidaan olettaa. Inflaation odotetaan kiihtyvän 1,5 prosentista 2,2 prosenttiin vuosina 2005–2006 ja hidastuvan 2,0 prosenttiin vuonna 2007, mikä on varsin optimistinen arvio.5.  Korunan vaihtokurssi suhteessa euroon laski heinäkuun 2002 ja helmikuun 2004 välillä miltei 15 prosenttia. Tämän jälkeen korunan kurssi kääntyi muiden alueen valuuttojen tavoin nousuun maaliskuuhun 2005 asti ja vahvistui noin 12 prosenttia suhteessa euroon. Korunan kurssi laski tilapäisesti maalis-huhtikuussa 2005, mutta jatkoi vahvistumistaan kesäkuussa 2005. Pitkät korot ovat Tšekissä edelleen matalalla. Korkojen laskettua vuoden 2004 toisella puoliskolla ero euroalueen pitkiin korkoihin on ollut suurimman osan vuotta 2005 0–40 peruspistettä. Lähentymisohjelmassa todetaan, että Tšekki valmistautuu liittymään euroalueeseen vuonna 2010 ja ERM II:een osallistutaan vain vaaditun vähimmäisajan. Tšekin valtiovarainministeriö julkaisi hiljattain alustavan aikataulun euroalueen täysjäsenyyden saavuttamiselle, ja sen mukaan ERM II:een liittyminen on mahdollista vuoden 2007 toisella puoliskolla.6.  Vuoden 2005 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteiden perusteella 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähinnä valtion talouden kehityksen odotetaan vaikuttavan alijäämän toteutumaan. Erityisesti tämä koskee valtion talousarviota, johon sisältyi suunniteltua suuremmat (kassaperusteiset) verotulot ja menojen alikäyttö (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).7.  Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan yli 2 prosenttiyksikköä ja perusalijäämän 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2005 ja 2008 välillä. Jos kahden vuonna 2005 toteutuneen kertaluonteisen menon vaikutusta ei oteta huomioon, nimellinen alijäämä parani kauden aikana kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Alijäämän väheneminen johtuu pääasiassa menojen vähenemisestä suhteessa BKT:hen (2,3 prosenttiyksikköä) ohjelmakauden aikana, kun taas tulot suhteessa BKT:hen pysyvät suurin piirtein ennallaan (-0,2 prosenttiyksikköä). Menoista julkisen kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen oletetaan vähenevän eniten suhteessa BKT:hen. Julkisten investointien ennustetaan lisääntyvän huomattavasti; vuonna 2004 niiden määrä oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2008 niiden odotetaan ylittävän 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Edellisessä ohjelmassa suunniteltu mukautus vahvistetaan pitkälti marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistetussa ohjelmassa, vaikkakin taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario on huomattavasti vahvempi.8.  Komission yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tekemien, ohjelmaan perustuvien laskelmien mukaan rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema paranee vain vähän ohjelmakauden aikana (½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Suunnitellut julkisen talouden sopeuttamistoimet painottuvat ohjelmakauden loppuun vuosiin, joina tuotantokuilun odotetaan olevan positiivinen. Vuonna 2006 julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan heikkenevän. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu keskipitkän aikavälin tavoite. Sen mukaan vuoteen 2012 mennessä saavutetaan rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on noin -1 prosentti suhteessa BKT:hen.9.  Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (alijäämäksi arvioidaan noin 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), sillä saavutettaneen pyrkimys saada aikaan varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on sopivalla tasolla, sillä se kuvastaa asianmukaisesti velkasuhdetta ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä.10.  Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta julkisen talouden suunnittelu on ollut aiemmin varovaista, joten toteutuma voi olla tavoitetta parempi (kuten se oli vuonna 2004 ja kuten komissio olettaa olevan myös vuonna 2005). Talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ovat yleensä olleet realistisia ja arviot verojoustoista varovaisia. Lisäksi talousarvioon kirjatut menot eivät aina ole toteutuneet täysin, yleensä siksi, että edeltäviltä varainhoitovuosilta on ollut mahdollista siirtää käyttämättömiä varoja. Toisaalta ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalimenoja koskeviin toimenpiteisiin, jotka lisäisivät kyseisiä menoja eivätkä vähentäisi niitä, kuten ohjelmassa ennustetaan. Lisäksi menoja siirrettiin vuonna 2004 määrä, jotka oli yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja komissio odottaa niiden määrän kasvavan edelleen vuonna 2005. Jos nämä mittavat siirrot käytetään kaikkien talousarvioon kirjattujen menojen lisäksi – mikä on täysin mahdollista erityisesti vaalivuonna 2006 – julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi erityisesti vuonna 2006. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste vaikuttaa liian suotuisalta.11.  Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi vuoteen 2008 eli ohjelman viimeiseen vuoteen mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Suunniteltuja rakenteellisia mukautuksia voitaisiin kuitenkin lisätä, erityisesti, kun otetaan huomioon mahdollisuus, että vuoden 2005 toteutuma on paljon ohjelmassa arvioitua parempi, sekä kasvuodotusten tarkistaminen ylöspäin.12.  Julkisen velan odotetaan lisääntyvän vuosina 2005–2008 ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, jolloin se on vuonna 2008 miltei 38 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle 60 prosentin viitearvon. Perusalijäämän kielteisen vaikutuksen oletetaan suurelta osin kumoutuvan myönteisellä lumipallovaikutuksella, jossa BKT:n vahvan nimelliskasvun jatkuminen enemmän kuin kumoaa vain vähän nousevan implisiittisen koron kielteisen vaikutuksen. Virta-varanto-korjauserien odotetaan myös loiventavan velan kasvua.13.  Väestön ikääntymisestä johtuvat ennakoidut julkisen talouden kustannukset aiheuttavat riskin Tšekin julkisen talouden kestävyydelle. Julkinen velka on edelleen EU:n näkökulmasta varsin pieni, mutta suuri alijäämä lisää velkasuhteen kasvua pitkän aikavälin ennusteissa vuoteen 2050 asti. Tämä lisää velan kestävyyteen liittyvää riskiä. Samalla eläkemenojen odotettu huomattava kasvu ohjelmakaudella lisää julkisen talouden painetta merkittävästi. Julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä kaikkein tärkeintä vaikuttaa olevan määrätietoinen julkisen talouden vahvistaminen keskipitkällä aikavälillä, julkisen talouden rahoitusaseman vahvistaminen edelleen ja rakenteellisten lisäuudistusten toteuttaminen ikääntymisestä, erityisesti eläkkeistä ja terveydenhuollosta, johtuvien lisämenojen kattamiseksi[3].14.  Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelmalla pyritään erityisesti korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston suositusten mukaisesti. Siinä myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti vähentämällä julkisen sektorin painoarvoa taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen. Tšekin hallitus on kyllä tietoinen julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä aiheuttamasta ongelmasta, mutta ohjelmassa ei esitetä konkreettisia toimia sen ratkaisemiseksi.15.  Tšekin 14 päivänä lokakuuta 2005 esittämässä uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että pitkän aikavälin kestävyys on suurin haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi muuttamalla tulo- ja menorakennetta (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen ja vähentämällä julkista kulutusta ja tulonsiirtoja) ja tekemällä julkisista investoinneista menojen painopistealueen. Siinä ei kuitenkaan esitetä konkreettisia toimia pitkän aikavälin kestävyydestä huolehtimiseksi. Lisäksi ohjelmassa suunnitellaan pitkän aikavälin menokattojen merkityksen korostamista: tarkoituksena on ottaa käyttöön valtion talousarvion ja valtion rahastoja sitovat periaatteet ja ottaa paikallishallinto mukaan julkisen talouden suunnitteluun.Edellä esitetyn arvion ja neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten perusteella Tšekin olisii) lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, jotta saadaan hyödynnettyä kasvuennusteisiin tehty tarkistus ylöspäin neuvoston suosituksen taustalla olevista kasvuennusteista,ii) parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, jaiii) parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus.Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:16.  Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Tšekin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja se sisältää kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset tiedot ja suurimman osan vapaaehtoisesti annettavista tiedoista.17.  Tšekki edistyi talouden uudistuksissa ja vakauttamisessa 1990-luvun puoliväliin asti, jolloin makrotaloudellinen tasapaino alkoi horjua. Tšekissä koettiin valuuttakriisi toukokuussa 1997 ja talouden laskusuhdanne vuosina 1997–1999. Talous alkoi elpyä vuonna 2000 rahoitus- ja yrityssektorin laajojen rakenneuudistusten avulla. Kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 3 prosenttia, kun EU:n vuotuinen keskiarvo on 1,7 prosenttia. Ohjelmassa esitetään kolme erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: optimistinen skenaario, perusskenaario ja pessimistinen skenaario. Perusskenaariota pidetään julkisen talouden arvioinnin viiteskenaariona, sillä saatavilla olevien tietojen mukaan se vaikuttaa perustuvan realistisiin, vaikkakin ohjelman viimeisenä vuonna hieman liian suotuisiin, kasvuennusteisiin. Ohjelmassa kokonaistuotannon arvioidaan laskevan hieman vuoden 2005 4,8 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Koska potentiaalinen kasvu on mahdollisesti arvioitu liian suureksi, suhdannetilanne on todennäköisesti suotuisampi kuin ohjelman ennusteiden perusteella voidaan olettaa. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta.18.  Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Tšekin julkisen talouden alijäämä on liiallinen. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen 5 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Neuvosto suositteli Tšekin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007 18 päivänä tammikuuta 2005 antamassaan lausunnossa, että Tšekki ”kohdistaa budjetoitua suuremmat tulot alijäämän supistamiseen ja noudattaa tiukasti valtion keskipitkän aikavälin menokattoja, jotka ovat oikeudellisesti sitovia vuodesta 2006 alkaen”. Lisäksi Tšekkiä kehotettiin ”nopeuttamaan eläkeuudistusta ja toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmän uudistus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”.19.  Vuoden 2005 julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteiden perusteella 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähinnä valtion talouden kehityksen odotetaan vaikuttavan alijäämän toteutumaan. Erityisesti tämä koskee valtion talousarviota, johon sisältyi suunniteltua suuremmat verotulot ja menojen alikäyttö (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).20.  Tarkistetun ohjelman tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Ohjelmassa ennustetaan alijäämän supistuvan yli 2 prosenttiyksikköä ja perusalijäämän 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2005 ja 2008 välillä. Jos kahden vuonna 2005 toteutuneen kertaluonteisen menon vaikutusta ei oteta huomioon, nimellinen alijäämä parani kauden aikana kuitenkin vain 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa menojen vähenemisestä suhteessa BKT:hen (2,3 prosenttiyksikköä) ohjelmakauden aikana, kun taas tulot suhteessa BKT:hen pysyvät suurin piirtein ennallaan (-0,2 prosenttiyksikköä). Menoista julkisen kulutuksen ja sosiaalisten tulonsiirtojen oletetaan vähenevän eniten suhteessa BKT:hen. Julkisten investointien ennustetaan lisääntyvän huomattavasti; vuonna 2004 niiden määrä oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2008 niiden odotetaan ylittävän 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi yli EU:n keskiarvon (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Edellisessä ohjelmassa suunniteltu mukautus vahvistetaan pitkälti marraskuussa 2005 tehdyssä tarkistetussa ohjelmassa, vaikkakin taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario on huomattavasti vahvempi.21.  Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi ”noin” 1 prosentin suuruinen rakenteellinen alijäämä, jota ei pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite on vähimmäistavoitetta vaativampi (alijäämäksi arvioidaan noin 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen), sillä saavutettaneen pyrkimys saada aikaan varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on sopivalla tasolla, sillä se kuvastaa asianmukaisesti velkasuhdetta ja potentiaalisen tuotannon keskimääräistä kasvua pitkällä aikavälillä.22.  Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta julkisen talouden suunnittelu on ollut aiemmin varovaista, joten toteutuma voi olla tavoitetta parempi (kuten se oli vuonna 2004 ja kuten komissio olettaa olevan myös vuonna 2005). Talousarvioiden taustalla olleet kasvuennusteet ovat yleensä olleet realistisia ja arviot verojoustoista varovaisia. Lisäksi talousarvioon kirjatut menot eivät ole aina toteutuneet täysin, yleensä siksi, että edeltäviltä varainhoitovuosilta on ollut mahdollista siirtää käyttämättömiä varoja. Toisaalta ohjelmassa viitataan useisiin (ehdotettuihin) sosiaalimenoja koskeviin toimenpiteisiin, jotka lisäisivät kyseisiä menoja eivätkä vähentäisi niitä, kuten ohjelmassa ennustetaan. Lisäksi menoja siirrettiin vuonna 2004 määrä, joka oli yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja komissio odottaa niiden määrän kasvavan edelleen vuonna 2005. Jos nämä mittavat siirrot käytetään kaikkien talousarvioon kirjattujen menojen lisäksi – mikä on täysin mahdollista erityisesti vaalivuonna 2006 – julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi erityisesti vuonna 2006. Lisäksi ohjelman viimeisen vuoden kasvuennuste vaikuttaa liian suotuisalta.23.  Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi vuoteen 2008 eli ohjelman viimeiseen vuoteen mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Suunniteltuja rakenteellisia mukautuksia voitaisiin kuitenkin lisätä, erityisesti, kun otetaan huomioon mahdollisuus, että vuoden 2005 toteutuma on paljon ohjelmassa arvioitua parempi, sekä kasvuodotusten tarkistaminen ylöspäin.24.  Julkisen velan arvioidaan olevan 37,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, huomattavasti alle sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan ½ prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.25.  Väestön ikääntymisestä johtuvat ennakoidut julkisen talouden kustannukset aiheuttavat riskin Tšekin julkisen talouden kestävyydelle. Julkinen velka on edelleen EU:n näkökulmasta varsin pieni, mutta suuri alijäämä lisää velkasuhteen kasvua pitkän aikavälin ennusteissa vuoteen 2050 asti. Tämä lisää velan kestävyyteen liittyvää riskiä. Samalla eläkemenojen odotettu huomattava kasvu ohjelmakaudella lisää julkisen talouden painetta merkittävästi. Julkisen talouden kestävyyteen liittyvien riskien lieventämisessä kaikkein tärkeintä vaikuttaa olevan määrätietoinen julkisen talouden vahvistaminen keskipitkällä aikavälillä, julkisen talouden aseman vahvistaminen edelleen ja rakenteellisten lisäuudistusten toteuttaminen ikääntymisestä, erityisesti eläkkeistä ja terveydenhuollosta, johtuvien lisämenojen kattamiseksi[5].26.  Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Ohjelmalla pyritään erityisesti korjaamaan liiallinen alijäämä neuvoston suositusten mukaisesti. Siinä myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti vähentämällä julkisen sektorin painoarvoa taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen. Tšekin hallitus on kyllä tietoinen julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä aiheuttamasta ongelmasta, mutta ohjelmassa ei esitetä konkreettisia toimia sen ratkaisemiseksi.27.  Tšekin 14 päivänä lokakuuta 2005 esittämässä uudistetun kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian mukaisessa kansallisessa uudistusohjelmassa todetaan, että pitkän aikavälin kestävyys on suurin haaste, jolla on vaikutusta julkiseen talouteen. Uudistusohjelman sisältämien vähäisten konkreettisten uudistustoimenpiteiden budjettivaikutukset näkyvät lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevat toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelmassa esitetään erityisesti toimenpiteitä työpaikkojen ja kasvun tukemiseksi muuttamalla tulo- ja menorakennetta (erityisesti siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen ja vähentämällä julkista kulutusta ja tulonsiirtoja) ja tekemällä julkisista investoinneista menojen painopistealueen. Siinä ei kuitenkaan esitetä konkreettisia toimia pitkän aikavälin kestävyydestä huolehtimiseksi. Lisäksi ohjelmassa suunnitellaan pitkän aikavälin menokattojen merkityksen korostamista: tarkoituksena on ottaa käyttöön valtion talousarvion ja valtion rahastoja sitovat periaatteet ja ottaa paikallishallinto mukaan julkisen talouden suunnitteluun.Edellä esitetyn arvion ja neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten perusteella neuvosto on sitä mieltä, että Tšekin olisii) lisättävä julkisen talouden rakenteellisia mukautuksia, kun otetaan huomioon, että julkisen talouden rahoitusasema, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä (liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika), on vain vähän alle viitearvon, jotta saadaan hyödynnettyä kasvuennusteisiin tehty tarkistus ylöspäin neuvoston suosituksen taustalla olevista kasvuennusteista,ii) parannettava julkisen talouden suunnittelun laatua erityisesti analysoimalla merkittävien menon siirtojen syitä ja vahvistamalla keskipitkän aikavälin menokattoa, jaiii) parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti nopeuttamalla eläkeuudistusta ja toteuttamalla terveydenhuoltojärjestelmän uudistus.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |BKT:n määrä (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |KOM marraskuu 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | tieto puuttuu |YKHI-inflaatio (%) | LO marraskuu 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |KOM marraskuu 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | tieto puuttuu |Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 20051 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |KOM marraskuu 20055 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | tieto puuttuu |LO joulukuu 20041 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | tieto puuttuu |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |KOM marraskuu 2005 | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | tieto puuttuu |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |KOM marraskuu 2005 | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | tieto puuttuu |Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20051 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |KOM marraskuu 2005 | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | tieto puuttuu |LO joulukuu 20041 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | tieto puuttuu |Rakenteellinen tasapaino2 (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20053 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |KOM marraskuu 20054 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | tieto puuttuu |Julkisen velan bruttomäärä (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |KOM marraskuu 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | tieto puuttuu |LO joulukuu 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | tieto puuttuu |Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Julkista taloutta koskevan ilmoituksen mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia vuonna 2004) ja ohjelmasta (1,1 prosenttia vuonna 2005); kaikki kyseiset toimenpiteet kasvattavat alijäämää. 4 komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteiden mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 1,1 prosenttia vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet kasvattavat alijäämää). 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalisen kasvu on 3,5 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,6 prosenttia vuonna 2006 ja 3,7 prosenttia vuonna 2007. Lähde: Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.[3] Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivulla http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s.1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa, joka julkaistaan Internet-sivullahttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.