				|

		52012PC0389

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten (lueteltu päätöksen liitteessä) muuttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan unioniin /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           Sopimus Kroatian tasavallan
liittymisestä Euroopan unioniin[1]
allekirjoitettiin 9. joulukuuta 2011.
2.           Kroatian tasavallan
liittymisehtoja koskevan asiakirjan 6 artiklan mukaan Kroatia sitoutuu
liittymään sopimuksiin, jotka nykyiset jäsenvaltiot ja unioni ovat tehneet tai
allekirjoittaneet yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen
järjestön kanssa. Saman määräyksen mukaan Kroatian liittymisestä tällaisiin
sopimuksiin sovitaan tekemällä kyseisiin sopimuksiin liitettävä pöytäkirja neuvoston
ja kyseessä olevan yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen
järjestön välillä; neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti jäsenvaltioiden
puolesta. Komissio neuvottelee nämä pöytäkirjat[2] neuvoston yksimielisesti hyväksymien
neuvotteluohjeiden pohjalta ja kuullen jäsenvaltioiden edustajista muodostuvaa
komiteaa; pöytäkirjat tekee neuvosto.
3.           Tätä varten komission olisi
toimitettava neuvostolle suositus päätökseksi, jolla komissio valtuutetaan
käynnistämään neuvottelut Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen
jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön
kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten (lueteltu suositusluonnoksen
liitteessä) muuttamiseksi Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen
vuoksi. Komissio olisi valtuutettava neuvottelemaan näistä muutoksista Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta, Kroatian tasavalta mukaan luettuna
edellyttäen, että liittymissopimus tulee voimaan.
4.           Kroatian tasavallan
liittyessä Euroopan unioniin on niin ikään neuvoteltava tiettyjen Euroopan
unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman
kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai
tekemien etuuskohtelusopimusten muuttamisesta.
5.           Neuvoston päätösluonnokseen
liitetty neuvotteluohjeiden lisäys 1 sisältää luettelon, joka ei kuitenkaan ole
tyhjentävä, Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden
kolmansien maiden kanssa tekemistä sopimuksista, joita on mahdollisesti
muutettava Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan unioniin.
6.           Neuvotteluohjeiden lisäys 2
sisältää viitteellisen luettelon erilaisista alakohtaisista sopimuksista, joita
niin ikään on mahdollisesti muutettava Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan
unioniin.
7.           Neuvotteluohjeiden lisäys 3
sisältää viitteellisen luettelon Euroopan unionin kolmansien maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa neuvottelemista kauppasopimuksista, jotka
mahdollisesti allekirjoitetaan ennen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin
liittymisen määräpäiväksi asetettua 1. päivää heinäkuuta 2013. Kun nämä
sopimukset on allekirjoitettu, myös niitä on muutettava Kroatian tasavallan
Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi.
8.           Eräillä lisäyksissä
luetelluilla sopimuksilla perustetaan institutionaalisia elimiä, jotka voivat
hyväksyä kaikkia sopimuspuolia sitovia päätöksiä. Neuvostolta saatavan
valtuutuksen on katettava myös tällaiset päätökset.
Näin ollen komissio suosittaa, että
neuvosto:
–
hyväksyy liitteenä olevan päätöksen, jolla valtuutetaan
neuvottelujen aloittaminen edellä mainittujen Euroopan unionin tai Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai
kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten
muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi;
–
antaa kyseisen päätöksen liitteenä olevat
neuvotteluohjeet;
–
asettaa erityisen komitean, jota on kuultava
neuvottelujen aikana.
2012/0189 (NLE)
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
valtuutuksesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin
tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan
tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten
(lueteltu päätöksen liitteessä) muuttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä
Euroopan unioniin
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,
ottaa huomioon Belgian kuningaskunnan,
Bulgarian tasavallan, Tšekin tasavallan, Tanskan kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan,
Viron tasavallan, Irlannin, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan,
Ranskan tasavallan, Italian tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian
tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Unkarin
tasavallan, Maltan tasavallan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan
tasavallan, Puolan tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian, Slovenian
tasavallan, Slovakian tasavallan, Suomen tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan,
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan (Euroopan
unionin jäsenvaltiot) ja Kroatian tasavallan välillä Kroatian tasavallan
liittymisestä Euroopan unioniin 9 päivänä joulukuuta 2011 allekirjoitetun
sopimuksen[3]
ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon asiakirjan Kroatian tasavallan
liittymisehdoista ja mukautuksista Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen,
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
atomienergiayhteisön perustamissopimukseen[4] ja erityisesti sen 6 artiklan
2 kohdan toisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
katsoo, että neuvottelut olisi käynnistettävä
Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman
kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai
tekemien sopimusten muuttamisesta Kroatian tasavallan liittyessä Euroopan
unioniin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Euroopan
unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta, Kroatian
tasavalta mukaan luettuna edellyttäen, että liittymissopimus tulee voimaan,
Euroopan unionin tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman
kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai
tekemien sopimusten muuttamisesta.
2 artikla
Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen
liitteenä. Viitteellinen luettelo muutettavista sopimuksista on
neuvotteluohjeiden liitteessä.
3 artikla
Neuvotteluja käydään kuullen [neuvosto lisää
erityiskomitean nimen].
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu komissiolle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
LIITE
Ohjeet Euroopan unionin tai Euroopan unionin
ja sen jäsenvaltioiden puolesta käytäviin neuvotteluihin Euroopan unionin tai
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan tai
kansainvälisen järjestön kanssa allekirjoittamien tai tekemien sopimusten
muuttamiseksi
Neuvotteluohjeiden lisäykset 1–3 sisältävät
viitteellisen luettelon sopimuksista, joita on muutettava Kroatian tasavallan
liittyessä Euroopan unioniin.
Näihin sopimuksiin ja samantapaisiin
mahdollisiin tuleviin sopimuksiin, jotka tulevat voimaan ennen liittymistä,
olisi neuvoteltava pöytäkirjat, joissa määrätään niistä mukautuksista, joita on
tarvittaessa tehtävä uuden sopimuspuolen (Kroatia) liittyessä
sopimuksiin.
Lisäksi nykyisiä kauppamyönnytyksiä, sikäli
kuin niitä on, olisi tarkasteltava uudelleen toisaalta perinteisen kaupan
ja toisaalta kolmansien maiden ja Kroatian välillä voimassa olevien
myönnytysten huomioon ottamiseksi, jotta voitaisiin säilyttää vähintään
kyseinen perinteinen kauppa.
Pääasiallisesti näitä sopimuksia olisi
muutettava siten, että Kroatia lisätään sopimuspuolten luetteloon ja/tai
muutetaan jokaisen sopimuksen sisältöä niin, että niissä otetaan huomioon
Kroatian liittyminen EU:hun.
Pöytäkirjoihin olisi sisällyttävä lauseke,
jossa tarkennetaan, että sopimuksia muutetaan sillä edellytyksellä, että
Kroatian EU:hun liittymistä koskeva sopimus tulee suunnitellusti voimaan
1. heinäkuuta 2013.
Neuvottelut olisi saatettava päätökseen mahdollisimman
pian, jotta pöytäkirjat voivat tulla voimaan Kroatian liittymispäivänä,
edellyttäen, että se liittyy EU:hun. Siinä tapauksessa, että pöytäkirjat eivät
voi tulla voimaan liittymispäivänä, olisi määrättävä väliaikaisesta
soveltamisesta niin, että otetaan huomioon EU:n ja asianomaisten kolmansien
maiden menettelyt.
Neuvotteluohjeiden
LISÄYS 1
Kauppasopimukset,
assosiaatiosopimukset, puitesopimukset, kumppanuussopimukset ja
yhteistyösopimukset
Luettelo
päivämäärän mukaisessa järjestyksessä
   || Virallinen nimi || Sopimustyyppi || Allekirjoituspäivä
 1 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Irakin tasavallan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 11.5.2012
 2 || Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen yhteistyöpöytäkirja tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä (*) || Kahdenvälinen sopimus || 29.3.2012
 3 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 6.10.2010
 4 || Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (*) || Monenvälinen sopimus || 22.6.2010
 5 || Puitesopimus Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä (*) || Kahdenvälinen sopimus || 10.5.2010
 6 || Puitesopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaisesta kumppanuudesta ja yhteistyöstä (*) || Kahdenvälinen sopimus || 9.11.2009
 7 || Sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan välisen kauppa-, kehitys- ja yhteistyösopimuksen muuttamisesta (*) || Kahdenvälinen sopimus || 11.9.2009
 8 || Itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostava väliaikainen sopimus || Monenvälinen sopimus || 29.8.2009
 9 || Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden väliaikainen kumppanuussopimus || Monenvälinen sopimus || 30.7.2009
 10 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n kumppanuusvaltioiden välinen talouskumppanuussopimukseen tähtäävä väliaikainen sopimus (*) || Monenvälinen sopimus || 4.6.2009
 11 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen välinen ensivaiheen talouskumppanuussopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 15.1.2009
 12 || Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen ensivaiheen talouskumppanuussopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 26.11.2008
 13 || CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimus (*) || Monenvälinen sopimus || 15.10.2008
 14 || Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ja Euroopan yhteisön välinen turvatoimien auditointeja/tarkastuksia ja niihin liittyviä kysymyksiä koskeva yhteistyöpöytäkirja || Kahdenvälinen sopimus || 17.9.2008
 15 || Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välinen väliaikainen sopimus kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä || Kahdenvälinen sopimus || 16.6.2008
 16 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 16.6.2008
 17 || Euroopan yhteisön ja Serbian tasavallan välinen väliaikainen sopimus kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä || Kahdenvälinen sopimus || 29.4.2008
 18 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Serbian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 29.4.2008
 19 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus || Kahdenvälinen sopimus || 15.10.2007
 20 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus || Kahdenvälinen sopimus || 12.6.2006
 21 || Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta || Monenvälinen sopimus || 22.12.2005
 22 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tadžikistanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus kumppanuuden perustamisesta || Kahdenvälinen sopimus || 11.10.2004
 23 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Andien yhteisön ja sen jäsenmaiden Bolivian, Ecuadorin, Kolumbian ja Perun tasavaltojen ja Venezuelan bolivariaanisen tasavallan välinen sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä (*) || Monenvälinen sopimus || 15.12.2003
 24 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välinen sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä (*) || Monenvälinen sopimus || 15.12.2003
 25 || Euroopan yhteisön ja Kanadan välinen sopimus viinien ja väkevien alkoholijuomien kaupasta || Kahdenvälinen sopimus || 16.9.2003
 26 || Sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta || Kahdenvälinen sopimus || 18.11.2002
 27 || Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta || Kahdenvälinen sopimus || 17.6.2002
 28 || Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta || Kahdenvälinen sopimus || 22.4.2002
 29 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 25.6.2001
 30 || Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus || Kahdenvälinen sopimus || 9.4.2001
 31 || Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu kumppanuussopimus || Monenvälinen sopimus || 23.6.2000
 32 || Euroopan yhteisön ja Bangladeshin kansantasavallan välinen kumppanuutta ja kehitystä koskeva yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 22.5.2000
 33 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Etelä-Afrikan tasavallan välinen kauppa-, kehitys- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 11.10.1999
 34 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Turkmenistanin kumppanuus- ja yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 25.5.1998
 35 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Meksikon yhdysvaltojen taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista sekä yhteistyötä koskeva sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 8.12.1997
 36 || Euroopan yhteisön ja Jemenin tasavallan välinen yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 25.11.1997
 37 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 24.11.1997
 38 || Euroopan yhteisön ja Kamputsean yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 29.4.1997
 39 || Euroopan yhteisön ja Laosin demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 29.4.1997
 40 || Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikainen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimus kaupasta ja yhteistyöstä || Kahdenvälinen sopimus || 24.2.1997
 41 || Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 6.12.1996
 42 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Uzbekistanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus kumppanuuden perustamisesta || Kahdenvälinen sopimus || 21.6.1996
 43 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 22.4.1996
 44 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 22.4.1996
 45 || Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista || Kahdenvälinen sopimus || 26.2.1996
 46 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä eteläisten yhteismarkkinoiden ja sen osapuolina olevien valtioiden yhteistyötä koskeva alueidenvälinen puitesopimus – Euroopan unionin ja Mercosurin yhteinen julistus poliittisesta vuoropuhelusta || Monenvälinen sopimus || 15.12.1995
 47 || Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosioinnista || Kahdenvälinen sopimus || 20.11.1995
 48 || Euro–Välimeri-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista || Kahdenvälinen sopimus || 17.5.1995
 49 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Valko-Venäjän tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 6.3.1995
 50 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken || Kahdenvälinen sopimus || 9.2.1995
 51 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 23.1.1995
 52 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 28.11.1994
 53 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken || Kahdenvälinen sopimus || 24.6.1994
 54 || Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan kumppanuus- ja yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 14.6.1994
 55 || Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan yhteistyösopimus kumppanuudesta ja kehityksestä || Kahdenvälinen sopimus || 20.12.1993
 56 || Euroopan talousyhteisön ja Mongolian sopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä || Kahdenvälinen sopimus || 16.6.1992
 57 || Euroopan talousyhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan kirjeenvaihtona tehty sopimus – Euroopan talousyhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan sopimus || Monenvälinen sopimus || 28.6.1990
 58 || Euroopan talousyhteisön ja Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston peruskirjan osapuolten (Yhdistyneet Arabiemiirikunnat, Bahrainin valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta, Omanin sulttaanikunta, Qatarin valtio ja Kuwaitin valtio) välinen yhteistyösopimus || Monenvälinen sopimus || 15.6.1988
 59 || Euroopan talousyhteisön ja Kiinan kansantasavallan välinen sopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä || Kahdenvälinen sopimus || 21.5.1985
 60 || Euroopan talousyhteisön ja Kaakkois-Aasian järjestön jäsenvaltioiden Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan välinen yhteistyösopimus || Monenvälinen sopimus || 7.3.1980
 61 || Sopimus yhdeltä puolen Euroopan talousyhteisön (”ETY”) ja Belgian, Tanskan, Saksan liittotasavallan, Ranskan, Irlannin, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan, tämän yhteisön jäsenvaltioiden (”jäsenvaltiot”) ja toiselta puolen Kansainvälisen kehitysjärjestön (”järjestö”) välillä || Monenvälinen sopimus || 2.5.1978
 62 || Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimus || Kahdenvälinen sopimus || 18.1.1977
 63 || Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 14.5.1973
 64 || Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välinen sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 22.7.1972
 65 || Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus || Kahdenvälinen sopimus || 22.7.1972
 66 || Euroopan talousyhteisön ja Turkin välinen assosiointisopimus || Kahdenvälinen sopimus || 12.9.1963
 (*) Sopimus ei ole tullut vielä voimaan.
Neuvotteluohjeiden
LISÄYS 2
Erilaisia EU:n
(tai aikaisemmin Euroopan yhteisön) ja sen jäsenvaltioiden tekemiä alakohtaisia
sopimuksia
Luettelo
päivämäärän mukaisessa järjestyksessä
   || Virallinen nimi || Sopimustyyppi || Allekirjoituspäivä
 1 || Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 29.6.2011
 2 || Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välinen lentoliikennesopimus (*) || Monenvälinen sopimus || 21.6.2011
 3 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välinen lisäsopimus Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamisesta (*) || Monenvälinen sopimus || 21.6.2011
 4 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 15.12.2010
 5 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 2.12.2010
 6 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välinen yhteistyösopimus satelliittinavigoinnista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 22.9.2010
 7 || Pöytäkirja Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen lentoliikennesopimuksen muuttamisesta (*) || Kahdenvälinen sopimus || 24.6.2010
 8 || Kanadan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen lentoliikennesopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 17.12.2009
 9 || Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 23.1.2009
 10 || Euroopan yhteisön ja Israelin valtion välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus || 9.12.2008
 11 || Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 28.9.2008
 12 || Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus || 29.4.2008
 13 || Euroopan yhteisön ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 25.2.2008
 14 || Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 30.11.2007
 15 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 30.4.2007
 16 || Euroopan yhteisön ja Malesian hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus || 22.3.2007
 17 || Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 12.12.2006
 18 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Marokon kuningaskunnan välinen maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 12.12.2006
 19 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 12.12.2006
 20 || Maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 9.9.2006
 21 || Euroopan yhteisön ja Singaporen tasavallan hallituksen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista (*) || Kahdenvälinen sopimus || 9.6.2006
 22 || Euroopan yhteisön ja Ukrainan sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus || 1.12.2005
 23 || Euroopan yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja Ukrainan yhteistyösopimus maailmanlaajuisesta siviilisatelliittinavigointijärjestelmästä (GNSS) (*) || Kahdenvälinen sopimus || 1.12.2005
 24 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välinen yhteistyösopimus niiden taloudellisten etujen vastaisten petosten ja muun laittoman toiminnan torjumisesta (*) || Kahdenvälinen sopimus || 26.10.2004
 25 || Euroopan yhteisön, Belgian kuningaskunnan, Tšekin tasavallan, Tanskan kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Viron tasavallan, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Puolan tasavallan, Portugalin tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Suomen tasavallan, Ruotsin kuningaskunnan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton yhteisymmärryspöytäkirja || Kahdenvälinen sopimus || 26.10.2004
 26 || Maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Israelin valtion välinen yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 13.7.2004
 27 || Maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) – GALILEO – koskeva Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Kiinan kansantasavallan välinen yhteistyösopimus (*) || Kahdenvälinen sopimus || 30.10.2003
 28 || Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kiinan kansantasavallan hallituksen sopimus meriliikenteestä || Kahdenvälinen sopimus || 6.12.2002
 29 || Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus lentoliikenteestä || Kahdenvälinen sopimus || 21.6.1999
 30 || Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurruhtinaskunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Euroopan atomienergiayhteisön ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välinen sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta || Kahdenvälinen sopimus || 5.4.1973
 (*) Sopimus ei ole tullut vielä voimaan.
Neuvotteluohjeiden
LISÄYS 3
Sopimukset,
joita ei ole vielä allekirjoitettu tai joita koskevat neuvottelut ovat
käynnissä
   || Sopimuksen nimi || Sopimustyyppi
 1 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen sopimus yhteisen ilmailualueen perustamisesta || Kahdenvälinen sopimus
 2 || Euroopan unionin ja Egyptin arabitasavallan välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus
 3 || Euroopan unionin ja Turkin tasavallan hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus
 4 || Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista || Kahdenvälinen sopimus
 5 || Sopimus Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta || Monenvälinen sopimus
 6 || Brasilian liittotasavallan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen lentoliikennesopimus || Kahdenvälinen sopimus
 7 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välinen sopimus yhteisestä ilmailualueesta || Kahdenvälinen sopimus
 8 || Kokonaisvaltainen talous- ja kauppasopimus Kanadan kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 9 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus || Kahdenvälinen sopimus
 10 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Filippiinien tasavallan kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus || Kahdenvälinen sopimus
 11 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus || Kahdenvälinen sopimus
 12 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mongolian kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus || Kahdenvälinen sopimus
 13 || Kauppaa koskeva puitesopimus Libyan kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 14 || Vapaakauppasopimus Intian kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 15 || Vapaakauppasopimus Malesian kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 16 || Vapaakauppasopimus Mercosur-maiden kanssa || Monenvälinen sopimus
 17 || Vapaakauppasopimus Singaporen kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 18 || Väliaikainen talouskumppanuussopimus Botswanan, Lesothon, Namibian ja Swazimaan kanssa || Monenvälinen sopimus
 19 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Malesian kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 20 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Filippiinien kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 21 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Singaporen kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 22 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Thaimaan kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 23 || Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Vietnamin kanssa || Kahdenvälinen sopimus
 24 || Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välinen kauppasopimus || Monenvälinen sopimus
[1]               Belgian
kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Tšekin tasavallan, Tanskan
kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Viron tasavallan, Irlannin, Helleenien
tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Italian tasavallan, Kyproksen
tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin
suurherttuakunnan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Alankomaiden
kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Puolan tasavallan, Portugalin tasavallan,
Romanian, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Suomen tasavallan,
Ruotsin kuningaskunnan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen
kuningaskunnan (Euroopan unionin jäsenvaltiot) ja Kroatian tasavallan välinen
sopimus Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin (EUVL L 112,
24.4.2012, s. 14–14).
[2]               Paitsi
mikäli sopimus liittyy yksinomaan tai pääasiassa yhteiseen ulko- ja
turvallisuuspolitiikkaan.
[3]               EUVL L
xxx, xx.xx.xxxx, s. x.
[4]               EUVL L
xxx, xx.xx.xxxx, s. x.


title: Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---             EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                            Bryssel 2.7.2008
                                            SEK(2008) 2201 lopullinen
                                 Suositus:
                          NEUVOSTON PÄÄTÖS
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa
                            (komission esittämä)
FI                                                                    FI
 ---pagebreak---                                                  PERUSTELUT
   Perustamissopimuksen 104 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä,
   jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkisen talouden
   alijäämiä tai korjaavat ne silloin kuin niitä esiintyy. Liiallisia alijäämiä koskevasta
   menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon
   nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/971, joka
   on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Vaikka suurin osa sääntelystä koskee Yhdistynyttä
   kuningaskuntaa samalla tavoin kuin muita maita, jotka eivät osallistu euroalueeseen, eräistä
   Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä annetun pöytäkirjan 5 kohdassa
   määrätään, että perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää
   liiallisia julkistalouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se siirry
   talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen2. Talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa
   Yhdistyneen kuningaskunnan on perustamissopimuksen 116 artiklan 4 kohdan mukaisesti sen
   sijaan pyrittävä välttämään liiallisia julkistalouden alijäämiä. Liiallisia alijäämiä koskevaa
   menettelyä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan käyttäen perustana sen
   budjettivuotta (huhtikuusta maaliskuuhun).
   Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtiin 1990-luvun lopulla kovasti työtä julkisen talouden
   vakauttamiseksi. Julkisen talouden rahoitusasema paranikin tämän seurauksena niin, että kun
   se vuonna 1996/1997 oli 3,8 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen, vuonna 1999/2000
   se oli 1,3 prosenttia ylijäämäinen. Myös julkinen bruttovelka väheni. Vuonna 1996/1997 sen
   määrä oli 50 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2002/2003 enää 36,8 prosenttia. Tämän
   jälkeen hallitus löysensi finanssipolitiikan viritystä lähinnä siksi, että oli asetettu selvä
   poliittinen tavoite lisätä menoja julkisiin palveluihin. Tämän seurauksena 1990-luvun lopun
   ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema muuttui alijäämäiseksi: vuonna 2003/2004
   alijäämä oli 3,2 prosenttia ja vuonna 2004/2005 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska
   tuotantokuilu säilyi koko ajan positiivisena, rakenteellinen rahoitusasema heikkeni vuosien
   1999/00 ja 2004/05 välillä 4 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen3. Julkiset menot
   suhteessa BKT:hen kasvoivat noina vuosina 43,2 prosenttiin eli noin 4 ½ prosenttiyksikköä ja
   julkisen kiinteän pääoman bruttomuodostus 1,3 prosentista 1,8 prosenttiin suhteessa
   BKT:hen. Komissio aloitti 21 päivänä syyskuuta 2005 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta
   liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn antamalla 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun
   kertomuksen, ja 24 päivänä tammikuuta 2006 neuvosto totesi päätöksessään, että
   Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä. Julkisen talouden rahoitusasema
   koheni vuosina 2005/2006 ja 2006/2007, ja kokonaisalijäämä laski jälkimmäisenä vuotena
   2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komissio hyväksyi 12 päivänä syyskuuta 2007
   suosituksen neuvoston päätökseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kumoamisesta
   Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ottaen huomioon vuoden 2006/2007 alijäämätoteutuman
   ja kevään 2007 talousennusteen. Ecofin-neuvosto päätti 9 päivänä lokakuuta 2007 kumota
   1
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
            (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5). Huomioon on otettu myös talous- ja rahoituskomitean lausunto, joka
            koskee vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon yksityiskohtaisia sääntöjä sekä vakaus- ja
            lähentymisohjelmien muodon ja sisällön suuntaviivoja, ja jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt
            11 päivänä lokakuuta 2005.
   2
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   3
            Komission yksiköiden arvio, jossa sovelletaan tuotantokuilujen arvioinnissa yleisesti käytettyjä
            menetelmiä.
FI                                                       2                                                     FI
 ---pagebreak---    liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan
   mukaisesti.
   Vuonna 2007/2008 Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden rahoitusasema heikkeni,
   koska tulojen kasvu oli vähäistä erityisesti siksi, että aikaisempina vuosina liikaa maksettujen
   yhtiöverojen palautukset lisääntyivät ja öljyn ja kaasun tuotannosta saadut tulot vähenivät.
   Sekä komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa että Yhdistyneen kuningaskunnan
   maaliskuussa 2008 esittämissä tiedoissa vuoden 2007/2008 alijäämän arvioidaan nousseen
   2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen4. Finanssipolitiikan arvioitiin olevan vuonna 2007/2008
   jälleen myötäsyklistä, ja rakenteellinen alijäämä kasvoi ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen
   talouden tilanteen ollessa yhä suotuisa5.
   Niiden tietojen mukaan, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat liiallisia
   alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 20086, maan julkisen talouden
   alijäämä kasvaisi vuonna 2008/2009 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja ylittäisi näin
   viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäsuhde on sama kuin
   maaliskuussa 2008 julkaistussa Yhdistyneen kuningaskunnan budjetissa. Myöhemmin
   13 päivänä toukokuuta 2008 ilmoitettu uusilla lainoilla rahoitettava henkilökohtaisen
   tuloveron alentaminen vuonna 2008/2009 kasvattaa ennakoitua alijäämäsuhdetta
   0,2 prosenttiyksikköä suuremmaksi7 kuin se oli ensimmäisessä ilmoituksessa, muiden
   tekijöiden pysyessä muuttumattomina. Ensimmäisessä ilmoituksessa vuodeksi 2008/2009
   arvioitu alijäämäluku antaa alustavan näytön perustamissopimuksessa sekä vakaus- ja
   kasvusopimuksessa tarkoitetun ennakoidun liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä
   kuningaskunnassa, ja tämän jälkeen annettua ilmoitusta on pidettävä lisänäyttönä. Tämän
   vuoksi komissio antoi 11 päivänä kesäkuuta 2008 perustamissopimuksen 104 artiklan
   4
            Yhdistyneen kuningaskunnan maaliskuussa 2008 ilmoittamien tietojen mukaan sen julkisen talouden
            alijäämä oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007/2008. Komissio on kuitenkin lisännyt
            Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamiin julkisyhteisöjen vuotuista nettoluotonottoa koskeviin
            lukuihin 1,0 miljardia Englannin puntaa, jotta UMTS-toimiluvista saatujen tuottojen kirjaaminen olisi
            johdonmukaista. Tämä kasvattaa vuoden 2007/2008 alijäämän 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
   5
            Vuoden 2007/2008 julkisen talouden kokonaisalijäämä on 19 päivänä kesäkuuta 2008 julkaistujen
            toukokuuta 2008 koskevien alustavien julkista taloutta koskevien tietojen ja 27 päivänä kesäkuuta 2008
            julkaistujen kansantalouden tilinpitotietojen perusteella liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
            laskentatavan pohjalta 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 0,1 prosenttiyksikköä pienempi kuin
            vuoden 2008 budjetissa ja kevään talousennusteessa arvioitiin. Hieman odotettua parempi toteutuma
            johtui ennen kaikkea aikaisemmin julkaistujen valtion juoksevia menoja koskevien lukujen
            tarkistamisesta alaspäin, mikä muiden tekijöiden pysyessä ennallaan merkitsee myös sitä, että
            rakenteellinen alijäämä on 0,1 prosenttiyksikköä pienempi vuonna 2007/2008. Kevään 2008
            talousennusteessa lähdettiin siitä, että politiikkaan ei tule muutoksia, ja oletettiin, että hallitus pitää
            kiinni vuoden 2008 budjetin yhteydessä ilmoitetuista suhdanteista riippumattomista muita menoja kuin
            korkomenoja koskevista suunnitelmista, jotka käytännössä vastasivat vuonna 2007 tehdyssä julkisten
            menojen laajassa uudelleenarvioinnissa esitettyjä. Se, että ministeriökohtaiset menot olivat vuonna
            2007/2008 pienemmät, ei heijastu vuosien 2008/2009 ja 2009/2010 menosuunnitelmiin, sillä kyseisten
            vuosien ministeriökohtaiset menokatot vahvistettiin vuonna 2007 tehdyssä julkisten menojen laajassa
            uudelleenarvioinnissa. Itse asiassa ministeriöillä on vuoden lopun joustojärjestelyn puitteissa
            mahdollisuus siirtää käyttämättömät määrärahansa seuraavaan vuoteen.
   6
            Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaksi
            kertaa vuodessa niiden ennakoitu ja toteutunut julkistalouden alijäämä ja velkataso. Yhdistyneen
            kuningaskunnan viimeisin ilmoitus on saatavilla osoitteessa
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   7
            Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen 13 päivänä toukokuuta 2008 julkaistussa ilmoituksessa
            tuloveron alentamisen kustannukset määritettiin 2,7 miljardiksi Englannin punnaksi vuonna 2008/2009,
            minkä komissio arvioi olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
FI                                                           3                                                          FI
 ---pagebreak---    3 kohdan mukaisen kertomuksen, jossa se arvioi perustamissopimuksen mukaisten julkisen
   talouden alijäämää ja julkista velkaa koskevien vaatimusten täyttymistä.
   Kertomuksessa katsottiin, että vaikka maaliskuussa 2008 ilmoitettu budjettivuodelle
   2008/2009 ennakoitu alijäämä ylittikin perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin
   viitearvon, se pysyi lähellä sitä. Suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon
   ylittyminen ei ollut poikkeuksellinen. Ylityksen syynä ei ollut sellainen poikkeuksellinen
   tapahtuma, jota Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kyenneet hallitsemaan, eikä
   talouden vakava taantuma. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa
   Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuisen talouskasvun ennustetaan hidastuvan vuosina 2008 ja
   2009 alle potentiaalisen kasvun. Tästä huolimatta BKT:n vuotuisen kasvun odotetaan olevan
   1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,6 prosenttia vuonna 2009. Alijäämän väliaikaisuudesta
   voidaan todeta, että komissio odottaa alijäämäsuhteen vuonna 2009/2010 pysyvän 3 prosentin
   yläpuolella tulojen kasvaessa hitaammin heikon taloustilanteen vuoksi. Hallituksen
   13 päivänä toukokuuta 2008 antama ilmoitus ei velvoita hallitusta jatkamaan vuonna
   2009/2010       vuonna        2008/2009           maksettavaa         korvausta8.      Maaliskuun 2008
   budjettisuunnitelmiin verrattuna tähän sisältyy kuitenkin alijäämän ylittymisen riski vuonna
   2009/2010, mikä vaikuttaa vastaavasti kevään talousennusteeseen olettaen, että tilanne pysyy
   muuten ennallaan.
   Julkisen talouden velkasuhde pysyy selvästi 60 prosentin viitearvon alapuolella (liiallisia
   alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa annettujen tietojen mukaan
   budjettivuonna 2007/2008 velka on 43,0 prosenttia suhteessa BKT:hen9), vaikkakin
   velkasuhteen on ennustettu kasvavan vuoteen 2009/2010 saakka.
   Perustamissopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaisesti komissio
   analysoi kertomuksessaan myös kaikkia muita merkityksellisiä tekijöitä. Vakaus- ja
   kasvusopimuksen mukaan nämä tekijät voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän
   olemassaolosta tehtävää päätöstä edeltävissä vaiheissa ainoastaan silloin, jos alijäämä pysyy
   lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista. Tässä tapauksessa molemmat
   edellytykset täyttyvät.
   Komission arvio merkitsee, että alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei toteudu
   mutta velkaa koskeva vaatimus toteutuu.
   EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että ”114 artiklassa
   tarkoitettu komitea [talous- ja rahoituskomitea] antaa lausunnon komission kertomuksesta”.
   Komitea antoi lausuntonsa 25 päivänä kesäkuuta 2008. Lausunto on yhdenmukainen
   komission kertomuksessa esitetyn arvion kanssa. Lausunnossa todetaan, että liiallista
   alijäämää ei voida pitää poikkeuksellisena eikä väliaikaisena.
   Otettuaan huomioon oman kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio
   katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä
   komission 2 päivänä heinäkuuta 2008 antama lausunto toimitetaan neuvostolle
   perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto
   tekee komission lausunnon mukaisen päätöksen perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan
   mukaisesti.
   8
           Budjetin valmisteluraporttiin sisältynee syksyllä 2008 lisää toimenpideilmoituksia.
   9
           BKT oikaistu kohdentamalla välilliset rahoituspalvelut.
FI                                                         4                                              FI
 ---pagebreak---    Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla
   suosituksen Yhdistyneelle kuningaskunnalle osoitettavasta neuvoston suosituksesta julkisen
   talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97
   mukaan neuvoston suosituksessa ”vahvistetaan myös määräaika liiallisen alijäämän
   oikaisemiseksi, joka olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana
   vuonna, ellei ole olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Neuvosto kehottaa
   suosituksessa jäsenvaltiota parantamaan vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka ohjeena
   on 0,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, julkisen talouden suhdannekorjattua
   rahoitusasemaansa pois lukien kertaluonteiset ja tilapäiset toimet, jotta liiallisen alijäämän
   oikaiseminen suosituksessa asetetussa määräajassa voidaan varmistaa”.
   Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa
   mainittujen tekijöiden kokonaisarvioinnissa ei ole saatu viitteitä siitä, että olisi olemassa
   erityisiä seikkoja, joiden nojalla voitaisiin poiketa alijäämän korjaamisen tavanomaisesta
   määräajasta. BKT:n kasvun odotetaan hidastuvan vuosina 2008 ja 2009 suhteessa
   potentiaaliseen kasvuvauhtiin, mikä johtaa negatiivisen tuotantokuilun syntymiseen. BKT:n
   kasvun odotetaan kuitenkin säilyvän positiivisena koko sen ajan, jonka kevään talousennuste
   kattaa, niin että kasvu olisi yli 1,5 prosenttia vuosina 2008 ja 2009. Jotta kokonaisalijäämä
   voitaisiin supistaa vuonna 2009/2010 alle suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin
   viitearvon, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten täytyisi pystyä vuonna 2009/2010
   rakenteelliseen vakautukseen, jossa vuotuinen parannus on asetuksen (EY) 1467/97 3 artiklan
   4 kohdassa edellytetty vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Liiallisen alijäämän
   korjaamiselle on asetettava edellä mainitun asetuksen mukainen määräaika. Asetuksen
   mukaan korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana
   vuonna. Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämä todettiin vuonna 2008 sillä perusteella, että
   alijäämän on ennakoitu ylittävän suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon
   budjettivuonna 2008/2009.
   Tämän mukaisesti suositetaan, että julkisen talouden korjaus olisi saatettava päätökseen
   viimeistään budjettivuoteen 2009/2010 mennessä.
   Yhdistynyt kuningaskunta: Makrotalouden ja julkisen talouden kehitysa
                                    2004/05 2005/06 2006/07 2007/08      2008/09          2009/10
                                                                             Budjet-          Budjet-
                                                                    KOM              KOM
                                                                             ti 2008          ti 2008
   BKT:n määrä (muutos, %) b          3,3     1,8     2,9     3,0     1,7       2,0    1,6      2½
   Potentiaalinen BKT (muutos,
                                      2,7     2,7     2,8     2,7     2,4      2½      2,3      2½
   %) b,c
   Tuotantokuilu (% suhteessa
                                      0,7    -0,1     0,0     0,4    -0,3      -0,6   -1,0      -0,6
   potentiaaliseen BKT:hen) b,c
   Julkisen               talouden
                                      3,5     3,1     2,6     2,9     3,3       3,2    3,3       2,8
   rahoitusasema
   Perusjäämä                        -1,4    -1,0    -0,4    -0,7    -1,1      -1,2   -1,2      -0,8
   Kertaluonteiset     ja     muut
                                       -      0,3      -       -       -         -      -         -
   väliaikaiset toimenpiteet
   Julkinen kiinteän pääoman
                                      1,8     0,6     1,8     1,9     2,0       2,0    1,9       2,0
   bruttomuodostus
   Suhdannetasoitettu      julkisen
                                     -3,7    -3,0    -2,7    -3,0    -3,1      -2,9   -2,9      -2,6
   talouden rahoitusasema c,d
   Suhdannetasoitettu perusjäämä     -1,7    -0,9    -0,6    -0,8    -0,9      -0,9   -0,8      -0,6
   Rakenteellinen
                                     -3,7    -3,3    -2,7    -3,0    -3,1      -2,9   -2,9      -2,6
   rahoitusasemad,e
   Rakenteellinen perusjäämä         -1,7    -1,2    -0,6    -0,8    -0,9      -0,9   -0,8      -0,6
FI                                                  5                                                 FI
 ---pagebreak---    Huom.
   a
     Prosenttia suhteessa BKT:hen, jollei toisin mainita.
   b
     Tiedot kalenterivuosittain. Budjettivuotta 2004/2005 koskevassa kohdassa ilmoitetut luvut viittaavat kalenterivuoteen 2004.
   c
      Vuoden 2008 budjetin osalta potentiaalinen BKT:n kasvu, tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat ovat
   komission yksiköiden uudelleenlaskemia lukuja, jotka perustuvat budjetissa esitettyihin lukuihin.
   d
     Vuoden 2008 budjetissa esitetty arvio suhdannetasoitetusta ja rakenteellisesta rahoitusasemasta budjettivuonna 2007/2008
   (komission yksiköiden uudelleenlaskemat luvut) on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   e
     Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Lähde: Eurostat ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteet
FI                                                               6                                                               FI
 ---pagebreak---                                                    Suositus:
                                          NEUVOSTON PÄÄTÖS
               liiallisen alijäämän olemassaolosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan
   6 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Perustamissopimuksen 104 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta
           menettelystä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia
           julkisen talouden alijäämiä tai korjaavat ne silloin kuin niitä esiintyy.
   (2)     Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä
           määräyksistä annetun pöytäkirjan 5 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen
           104 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkistalouden alijäämiä ei
           sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ellei se siirry talous- ja rahaliiton
           kolmanteen vaiheeseen10. Talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa Yhdistyneen
           kuningaskunnan on perustamissopimuksen 116 artiklan 4 kohdan mukaisesti pyrittävä
           välttämään liiallisia julkistalouden alijäämiä.
   (3)     Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla
           vahvistetaan edellytyksiä hintavakaudelle ja vahvalle kestävälle kasvulle ja siten
           uusien työpaikkojen luomiselle.
   (4)     Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely,
           sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
           täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetulla neuvoston asetuksella
           (EY) N:o 1467/9711, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä
           liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia
           alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia
           alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY)
   10
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   11
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
           (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
FI                                                      7                                                     FI
 ---pagebreak---        N:o 3605/9312 esitetään yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan
       määräyksen soveltamiseksi.
   (5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa
       lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä
       liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan
       mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan
       mukaisesti antaman lausunnon komissio katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa
       on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio on tämän vuoksi antanut neuvostolle
       tällaisen Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan lausunnon 2 päivänä heinäkuuta
       2008.
   (6) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvosto ottaa
       huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se
       kokonaisarvion tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Yhdistynyttä
       kuningaskuntaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.
   (7) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtiin 1990-luvun lopulla kovasti työtä julkisen
       talouden vakauttamiseksi. Tämän jälkeen hallitus löysensi finanssipolitiikan viritystä
       lähinnä siksi, että oli asetettu selvä poliittinen tavoite lisätä menoja julkisiin
       palveluihin. Tämän seurauksena 1990-luvun lopun ylijäämäinen julkisen talouden
       rahoitusasema muuttui alijäämäiseksi: vuonna 2003/2004 alijäämä oli 3,2 prosenttia ja
       vuonna 2004/2005 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska tuotantokuilu säilyi koko
       ajan positiivisena, rakenteellinen rahoitusasema heikkeni vuosien 1999/2000 ja
       2004/2005 välillä 4 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen13. Komissio aloitti
       21 päivänä syyskuuta 2005 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta liiallisia alijäämiä
       koskevan menettelyn antamalla 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen, ja
       24 päivänä tammikuuta 2006 neuvosto totesi päätöksessään, että Yhdistyneessä
       kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä. Julkisen talouden rahoitusasema koheni
       vuosina 2005/2006 ja 2006/2007, ja kokonaisalijäämä laski jälkimmäisenä vuotena
       2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komissio hyväksyi 12 päivänä syyskuuta 2007
       suosituksen neuvoston päätökseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
       kumoamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ottaen huomioon vuoden
       2006/2007 alijäämätoteutuman ja kevään 2007 ennusteen. Ecofin-neuvosto päätti
       9 päivänä lokakuuta 2007 kumota liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
       perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti.
   (8) Niiden tietojen mukaan, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat
       liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa 2008, maan julkisen
       talouden alijäämä kasvaisi vuonna 2008/2009 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja
       ylittäisi näin viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämäsuhde on
       sama kuin maaliskuussa 2008 julkaistussa Yhdistyneen kuningaskunnan budjetissa,
       jossa myös ennakoitiin, että vuonna 2009/2010 julkisen talouden alijäämä olisi
       2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jälkimmäisen vuoden alijäämäluku on pienempi
       kuin komission yksiköiden kevään talousennusteessa esitetty 3,3 prosenttia suhteessa
       BKT:hen. Tämä johtuu lähinnä eroista BKT:n kasvuodotuksissa vuonna 2009/2010.
   12
       EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY)
       N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
   13
       Komission yksiköiden arvio, jossa sovelletaan tuotantokuilujen arvioinnissa yleisesti käytettyjä
       menetelmiä.
FI                                                8                                                     FI
 ---pagebreak---           Maaliskuun 2008 budjetin julkaisemisen jälkeen 13 päivänä toukokuuta ilmoitettu
          uusilla lainoilla rahoitettava henkilökohtaisen tuloveron alentaminen vuonna
          2008/2009 kasvattaa ennakoitua alijäämäsuhdetta ja velkasuhdetta siitä, mitä ne olivat
          ensimmäisessä ilmoituksessa. Jos muut tekijät pysyvät muuttumattomina, komission
          vuodeksi 2008/2009 ennustama alijäämä kasvaa noin 3,5 prosenttiin suhteessa
          BKT:hen14. Vaikka maaliskuussa 2008 ilmoitettu budjettivuodeksi 2008/2009
          ennakoitu alijäämä ylittikin perustamissopimuksen mukaisen suhteessa BKT:hen
          määritellyn 3 prosentin viitearvon, se pysyi lähellä sitä. Viitearvon ylittyminen ei ole
          poikkeuksellinen. Ylityksen syynä ei ole sellainen poikkeuksellinen tapahtuma, jota
          Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kykene hallitsemaan, eikä talouden
          vakava taantuma. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa Yhdistyneen
          kuningaskunnan vuotuisen talouskasvun ennustetaan hidastuvan vuosina 2008 ja 2009
          alle potentiaalisen kasvun. Tästä huolimatta BKT:n ennustetaan kasvavan
          1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,6 prosenttia vuonna 2009. Suhteessa BKT:hen
          määritellyn 3 prosentin viitearvon ylittymistä ei pidetä myöskään väliaikaisena, sillä
          komission yksiköt ennustavat alijäämäsuhteen vuonna 2009/2010 edelleen ylittävän
          3 prosenttia (3,3 prosenttia) politiikan säilyessä muuttumattomana. Tämä osoittaa, että
          alijäämää koskeva perustamissopimuksen vaatimus ei täyty.
   (9)    Julkisen talouden velkasuhde pysyy selvästi 60 prosentin viitearvon alapuolella
          (liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä maaliskuussa annettujen tietojen
          mukaan budjettivuonna 2007/2008 velka on 43,0 prosenttia suhteessa BKT:hen15),
          vaikkakin velkasuhteen on ennustettu kasvavan vuoteen 2009/2010 saakka. Komission
          yksiköiden talousennusteessa velkasuhteen ennustetaan nousevan vuonna 2009/2010
          noin 47 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen.
   (10)   Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan muut merkitykselliset tekijät
          voidaan ottaa huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisessa
          liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävässä neuvoston päätöksessä ainoastaan, jos
          kaksi vaatimusta – että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja että viitearvon ylitys on
          väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Nämä kaksi vaatimusta eivät täyty, ja muita
          merkityksellisiä tekijöitä ei siksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                   1 artikla
   Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen
   alijäämä.
                                                   2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
   14
          Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen 13 päivänä toukokuuta 2008 julkaistussa ilmoituksessa
          tuloveron alentamisen kustannukset määritettiin 2,7 miljardiksi Englannin punnaksi vuonna 2008/2009,
          minkä komissio arvioi olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun tämä lisätään komission
          yksiköiden kevään talousennusteessa esitettyyn vuoden 2008/2009 alijäämälukuun, saadaan alijäämäksi
          3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   15
          BKT oikaistu kohdentamalla välilliset rahoituspalvelut.
FI                                                      9                                                      FI
 ---pagebreak---    Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […]
                                            Neuvoston puolesta
                                            Puheenjohtaja
                                            […]
FI                                           10                FI


title: Suositus: neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa tehdyn päätöksen 2005/186/EY kumoamisesta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007SC0621

Suositus: Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa tehdyn päätöksen 2005/186/EY kumoamisesta  /* SEK/2007/0621 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.5.2007SEK(2007) 621 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa tehdyn päätöksen 2005/186/EY kumoamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. TaustaaPerustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkistalouden alijäämä suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon (paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, tai jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa); ja b) ylittääkö julkinen velka suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon (paitsi jos velan osuus pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa).Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[2],[3]4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä.Komissio käynnisti Maltan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 antamalla 104 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, koska Maltan julkisen talouden alijäämä oli 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 72 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003[4]. Neuvosto päätti komission suosituksesta 5. heinäkuuta 2004, että Maltan ylijäämä oli 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti liiallinen[5]. Neuvosto esitti Maltalle samanaikaisesti ja myös komission suosituksesta 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksia julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2006 mennessä[6].Neuvosto suositti 104 artiklan 7 nojalla, että Maltan viranomaiset-  ”lopettavat mahdollisimman nopeasti nykyisen tilanteen, jossa julkisen talouden alijäämä on liiallinen,-  ryhtyvät keskipitkän aikavälin toimiin alijäämän supistamiseksi uskottavasti ja kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Tähän olisi päästävä noudattamalla toukokuussa 2004 toimitettua lähentymisohjelmaa koskevassa 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa määriteltyä alijäämän supistamissuunnitelmaa,-  panevat tehokkaasti täytäntöön toukokuun 2004 lähentymisohjelman mukaiset, erityisesti luonteeltaan rakenteelliset toimet, joiden tavoitteena on menojen järkeistäminen ja vähentäminen,-  ryhtyvät 5. marraskuuta 2004 mennessä tehokkaasti toteuttamaan suunniteltuja toimenpiteitä vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi,-  huolehtivat siitä, että velkaantuneisuuden kasvu pysähtyy vuonna 2005 ja kääntyy sen jälkeen laskuun toukokuussa 2004 toimitetusta lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti.”Lisäksi neuvosto kehotti Maltan viranomaisia ”varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä tasapainossa olevan tai ylijäämäisen rahoitusaseman saavuttamiseksi jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu”.Taulukko 1: Neuvoston 5. heinäkuuta 2004 hyväksymä sopeutus% suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Julkisen talouden rahoitusasema Julkinen bruttovelka p.m.: Kokonaistuotannon kasvu (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |Lähde : Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla esittämä suositus Maltalle ja neuvoston lausunto Maltan toukokuussa 2004 esittämästä lähentymisohjelmasta, molemmat annettu 5. heinäkuuta 2004.Komissio totesi 22. joulukuuta 2004 antamassaan tiedonannossa[7], että Maltan hallitus oli vastauksena neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia 5. päivään marraskuuta 2004 mennessä saavuttaakseen vuoden 2005 alijäämätavoitteensa, ja neuvosto pani tämän merkille 18. tammikuuta 2005.Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.2. Alijäämän viimeaikainen kehitysTuoreimpien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2003 suurimmillaan eli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tähän lukuun sisältyy valtion omistamien kahden telakkayhtiön rakenneuudistuksesta johtunut kertaluonteinen menoerä, joka oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen alijäämä suhteessa BKT:hen laski 4,9 prosenttiin vuonna 2004 ja 3,1 prosenttiin vuonna 2005.Niiden tietojen mukaan, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Maltalta ilmoituksen ennen 1. huhtikuuta 2007[8], julkisen talouden alijäämä oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006[9].Julkisen talouden alijäämän tilanne oli vuosina 2004 ja 2005 jonkin verran parempi kuin neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama supistamista koskeva suositus, kun taas vuoden 2006 luku oli hieman suurempi. Vuoden 2006 alijäämä suhteessa BKT:hen oli kuitenkin hieman parempi kuin tammikuussa 2006 vahvistetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa asetettu virallinen tavoite (2,7 prosenttia).Julkisen talouden alijäämän pieneneminen on käynnistynyt talouskasvun kannalta epäsuotuisissa olosuhteissa ja jatkunut viimeaikaisen myönteisen suhdannekehityksen aikana. Vuosina 2003–2006 sopeutukset olivat yhteensä 7,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kaudella 2003–2006 alijäämän osuuden pienenemisestä noin 4 prosenttiyksikköä johtui tulojen kasvusta, mikä puolestaan oli seurausta välillisen verotuksen muutoksista sekä valtion pyrkimyksistä tehostaa veronkantoa noina vuosina. Jäljelle jäävät 3½ prosenttiyksikköä selittyvät menojen alenemisella suhteessa BKT:hen[10], mikä oli seurausta pääomamenojen kokonaismäärän pienenemisestä, joka saavutettiin pääasiassa toteuttamalla useampia kertaluonteisia toimenpiteitä (etenkin maan-alueiden myynti, joka yleensä kirjataan negatiiviseksi menoksi). Vuosina 2004–2006 kertaluonteisten alijäämää alentavien toimenpiteiden vaikutus oli vuosittain keskimäärin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Ilman kertaluonteisia eriä vuoden 2006 alijäämä (3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) olisi ylittänyt viitearvon.Rakenteellisesti sopeutetun alijäämän, joka on suhdannetasoitettu ja jossa ei oteta huomioon kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, arvioidaan supistuneen noin 6½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 noin 3¾ prosenttiin vuonna 2005. Vuonna 2006 rakenteellinen alijäämä pieneni edelleen 2¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen[11].Neuvosto kehotti 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamassaan suosituksessa Maltaa toteuttamaan rakenteellisia toimia, joiden tarkoituksena on julkistalouden menojen järkeistäminen ja vähentäminen. Useita tällaisia toimia toteutettiin vuosina 2004–2006. Niiden tavoitteena oli julkisen sektorin työpaikkojen rationalisointi, työtapojen parantaminen ja keskeisten julkisoikeudellisten yritysten kokonaistehokkuuden lisääminen, jotta vähennetään valtionrahoitusta. Julkisoikeudellisissa yhteisöissä, joilla katsotaan olevan olennainen strateginen tehtävä, on toteutettu rakenneuudistuksia, ja muita kuin keskeisiä tehtäviä hoitavia yksiköitä on yksityistetty. Lisäksi henkilöstön palkkaaminen julkisella sektorilla on ollut tiukasti tarveharkintaista. Vuodet 2005–2010 kattavaan uuteen monivuotiseen työehtosopimukseen sisältyy julkisen sektorin työntekijöiden maltillisia palkankorotuksia, mikä osaltaan myös pienensi julkistalouden menojen osuutta suhteessa BKT:hen. Menot pysyivät hallinnassa myös sosiaalietuuksien myöntämisperusteiden tiukentamisen ja etuuksien väärinkäytön vähentämiseksi tarvittavan infrastruktuurin käyttöönoton ansiosta.3. Alijäämäennusteet vuodelle 2007 ja siitä eteenpäinKomission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän odotetaan edelleen pienenevän 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:stä vuonna 2007 ja – olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia – 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Tämä on kestävän talouskasvun olosuhteisiin perustuva ennuste. Vuoden 2007 alhaisempi julkisen talouden alijäämä selittyy menojen pienenemisellä hieman alle 1 prosenttiyksikön verran suhteessa BKT:hen. Julkisten kulutusmenojen ja korkomenojen supistuminen tukevat nykyisen meno-osuuden pienenemistä, jonka odotetaan kumoavan kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kasvun ja ylittävän sen. Vuoden 2008 alijäämän supistuminen suhteessa BKT:hen johtuu kokonaismenojen odotettavissa olevasta pienenemisestä suhteessa BKT:hen, joka perustuu pääasiassa julkisen sektorin investointien jyrkkään laskuun, kun mittava terveydenhuoltolaitoshanke saadaan päätökseen. Kokonaistulojen suhteessa BKT:hen odotetaan laskevan vuosina 2007 ja 2008, koska välittömistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista kertyy aiempaa vähemmän tuloja. Vuosina 2007 ja 2008 kertaluonteisia eriä odotetaan kirjattavan vähemmän kuin keskimäärin aiempina vuosina[12]. Komission yksiköiden kevään talousennusteen mukaan alijäämä kertaluonteiset erät pois luettuina alittaisi 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja pienenisi edelleen vuonna 2008 (1,6 prosenttiin)[13].Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän supistumisen ennakoidaan olevan hieman maltillisempaa kuin huhtikuussa 2007 annetussa julkista taloutta koskevassa ilmoituksessa. Vuonna 2007 ero on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja se johtuu lähinnä sosiaaliturvamaksujen alenemisesta samansuuntaisesti palkansaajakorvausten kanssa. Vuonna 2008 alijäämän osuuden ero suhteessa BKT:hen on 0,7 prosenttia BKT:stä. Syynä tähän on etenkin kansallisten viranomaisten ennakoima menojen pieneneminen, joka liittyy julkishallinnon palkansaajakorvauksiin sekä tavaroiden ja palvelujen ostoihin.Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) paranisi vuosina 2007 ja 2008. Rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan jonkin verran, hieman alle 2¾ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 hieman yli 2½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, merkittävämmin, noin 1½ prosenttiin, vuonna 2008. Vuosina 2006–2008 saavutettava hieman yli prosenttiyksikön muutos suhteessa BKT:hen vastaa pitkälti 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen linjauksia. Suosituksessa kehotettiin varmistamaan talousarvion kestävä vakauttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta rahoitusaseman osalta (Maltan tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema) liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen. Vaikka muutos on vuonna 2007 vähäinen, vuosien 2007 ja 2008 keskimääräinen mukautus näyttää olevan pitkälti euroalueen jäsenvaltioille ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun vuotuisen rakenteellisen parannustavoitteen mukainen (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).Neuvosto totesi 27. helmikuuta 2007 joulukuun 2006 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa[14], että ohjelman päämääränä ei ole saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2009 päättyvän ohjelmakauden aikana. Koska ohjelmassa ennakoitua mukauttamisvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina pidettiin pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen linjausten mukaisena, neuvosto totesi lisäksi, että ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy joitakin riskejä etenkin vuosiksi 2008 ja 2009 laadittujen suotuisten makrotalouden skenaarioiden osalta.4. Velkakehitys ja ennusteetJulkinen velka on ylittänyt 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuodesta 2001. Se oli ylimmillään, lähes 74 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuonna 2004. Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla antaman suosituksen linjauksia noudattaen julkisen velan kasvu pysähtyi ja kääntyi laskuun vuonna 2005, jolloin se oli 72,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä johtui perusylijäämästä ja yksityistämistuloista. Laskusuuntaus jatkui vuonna 2006, jolloin velka suhteessa BKT:hen oli 66,5 prosenttia. Suurin osa laskusta selittyy huomattavilla yksityistämishankkeilla, joiden osuus oli noin 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan suhteessa BKT:hen odotetaan jatkavan supistumistaan vuosina 2007 ja 2008. Vuonna 2007 julkisen velan odotetaan laskevan alle 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja edelleen 64¼ prosenttiin vuonna 2008 olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia.5. PÄÄTELMÄTJulkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 10 prosentista vuonna 2003 2,6 prosenttiin vuonna 2006, eli alle 3 prosentin viitearvon. Useista kertaluonteisista eristä huolimatta (niitä ilman vuoden 2006 alijäämä olisi edelleen viitearvon yläpuolella) alijäämän supistumiseen johtaneet toimenpiteet ovat enimmäkseen pysyviä. Vuonna 2006 rakenteellinen rahoitusasema eli rahoitusasema suhdannekorjattuna ja kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina parantui hieman yli yhden prosenttiyksikön verran suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja – olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia – 1,6 prosenttiin vuonna 2008 ilman alijäämää supistavien kertaluonteisten erien vaikutusta. Tämä osoittaa, että alijäämä suhteessa BKT:hen on saatu alle kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla.Julkinen bruttovelka pieneni vuoden 2004 huippulukemasta, 73,9 prosentista suhteessa BKT:hen, 66,5 prosenttiin vuonna 2006. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan julkisen velan odotetaan supistuvan edelleen lähes 64 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä (olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia).Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Maltan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa.Taulukko 2: Julkisen talouden kehitys vuosina 2003–2008Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSliiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa tehdyn päätöksen 2005/186/EY kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston päätöksellä 2005/186/EY[15], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Maltassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto pani merkille, että vuonna 2003 julkisen talouden alijäämä oli 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen johtui kertaluonteisesta toimenpiteestä), joka on enemmän kuin perustamissopimuksessa määrätty kolmen prosentin viitearvo, ja että julkisen talouden bruttovelka oli 72 prosenttia suhteessa BKT:hen ja poikkeaisi todennäköisesti vuonna 2004 vielä enemmän perustamissopimuksessa määrätystä 60 prosentin viitearvosta.(2) Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[16] 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Maltalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2006 mennessä. Suositus julkaistiin.(3) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.(4) Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[17] 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.(5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Maltalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:-  Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 10 prosentista vuonna 2003 2,6 prosenttiin vuonna 2006, eli alle 3 prosentin viitearvon. Tulos on hieman parempi kuin tammikuun 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa vuodeksi 2006 asetettu tavoite, mutta jäi jonkin verran neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamassa suosituksessa vahvistetuista tavoitteista.-  Yli puolet (noin neljä prosenttiyksikköä) 7,4 prosenttiyksikön suuruisesta alijäämän supistumisesta suhteessa BKT:hen vuosien 2003 ja 2006 välillä johtui tulojen kasvusta, mikä puolestaan oli seurausta välillisen verotuksen muutoksista ja tehokkaammasta veronkannosta. Jäljelle jäävä 3,5 prosenttiyksikön osuus selittyy menojen pienenemisellä suhteessa BKT:hen[18], mikä on osittain seurausta useammista kertaluonteisista toimenpiteistä (etenkin maan-alueiden myynti, joka yleensä kirjataan negatiiviseksi menoksi). Lisäksi menoja saatiin hillittyä julkisoikeudellisten yhteisöjen rationalisoinnilla ja rakenneuudistuksella, julkisen sektorin henkilöstön palkkaamista koskevilla rajoituksilla ja sosiaalimaksujen valvonnalla. Vuosina 2004–2006 kertaluonteisten alijäämää alentavien toimenpiteiden vaikutus oli keskimäärin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Vuoden 2006 alijäämä kertaluonteiset erät pois luettuina (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) olisi ollut 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli viitearvon. Vuonna 2006 rakenteellinen rahoitusasema (eli rahoitusasema suhdannekorjattuna ja kertaluontoiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) parantui arviolta hieman yli yhden prosentti verran suhteessa BKT:hen.-  Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan vuonna 2007 edelleen supistuvan 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen menojen lisäleikkausten ansiosta. Kertaluonteisten erien osuudeksi ennakoidaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli saman verran kuin edellisenä vuonna, joten jopa kertaluonteiset erät pois luettuna alijäämä alittaisi viitearvon. Tämä kehitys on pitkälti samansuuntainen kuin huhtikuun 2007 ilmoituksessa esitetty virallinen arvioitu alijäämä, 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2008 edelleen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia (ja kertaluonteiset erät pois luettuina). Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu kolmen prosentin viitearvon alapuolelle. Rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan parantuvan vain vähän vuonna 2007 ja olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, vielä 1 prosenttiyksikön verran vuonna 2008. Tämä kehitys on nähtävä suhteessa tarpeeseen edetä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta rahoitusaseman osalta, joka Maltan kohdalla tarkoittaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa.-  Julkinen velka pieneni vuoden 2004 korkeimmasta tasosta, 73,9 prosentista suhteessa BKT:hen, 66,5 prosenttiin vuonna 2006. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan odotetaan edelleen pienenevät noin 64,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 loppuun mennessä, jolloin päästäisiin lähemmäs 60 prosentin viitearvoa.(6) Neuvoston käsityksen mukaan Maltan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2005/186/EY olisi kumottava,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Maltan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.2 artiklaKumotaan päätös 2005/186/EY.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Maltan tasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Maltan viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavassa osoitteessa:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 580.[5] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 21.[6] Kaikki Maltan liiallista talouden alijäämää koskevat asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta verkkosivustolta:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] SEK(2004) 1630.[8] Eurostat News Release No. 55, 23. huhtikuuta 2007.[9] Alijäämän osuuksia yleensä tarkistetaan ylös- tai alaspäin sen jälkeen, kun kevään ilmoituksen ensimmäiset tiedot on julkaistu. Useimpien EU-maiden kohdalla tarkistukset ovat yleensä melko pieniä ja poikkeavat keskimäärin merkityksettömän vähän nollasta. Kun Maltan osalta otetaan huomioon nyt ilmoitetun vuoden 2006 alijäämän ja alijäämän viitearvon välinen ero, on melko epätodennäköistä, että julkisen talouden tilien mahdollisissa tulevissa oikaisuissa vuoden 2006 alijäämä nostetaan yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.[10] Jos vuoden 2003 merkittävä kertaluonteinen menoerä, joka oli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja liittyi telakoiden rakenneuudistukseen, jätetään huomiotta, menot supistuivat vuosina 2003–2006 vähemmän, 0,4 prosenttiyksikköä.[11] Monissa jäsenvaltioissa ja etenkin pienissä Maltan kaltaisissa maissa tuotantokuilun ja rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman laskennassa on huomattavia hankaluuksia, jotka johtuvat pääosin siitä, että kaikkia vaadittavia tietoja ei ole saatavilla.[12] Vuosien 2006 ja 2007 kertaluonteisia eriä on tarkistettu vuoden 2006 lähentymisohjelman tarkistuksessa, jotta otetaan huomioon toimi (maa-alueen myynti), joka saatettiin päätökseen vuonna 2007 ja kirjattiin asianmukaisesti alijäämää pienentäväksi eräksi kyseisenä vuonna.[13] Maltan viranomaiset suunnittelevat toteuttavansa vuonna 2008 alijäämää pienentäviä kertaluonteisia toimenpiteitä (maa-alueen myynti), jotka ovat 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.[14] EUVL C 72, 29.3.2007, s. 9.[15] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 21.[16] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[17] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).[18] Menojen supistuminen olisi ollut vähäisempää, jos huomioon ei olisi otettu vuoden 2003 merkittävää kertaluonteista menoerää, joka oli noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja liittyi telakoiden rakenneuudistukseen.