title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kyproksen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/82

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Kyproksen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/13)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Kyprosta koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti järjestämättömien lainojen hyvin suuri osuus rasittaa rahoitussektoria, ja suuri yksityinen, julkinen ja ulkomainen velka vaivaa taloutta potentiaalisen kasvun ollessa heikko.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Kyprosta kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri puolilla maata erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy alueellisten erojen kasvamisen riski Kyproksessa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Kypros toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 7 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

                  (12)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,7 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 4,3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Alijäämän ennustetaan supistuvan 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen laski 95,5 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 116,8 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy lisäksi riskejä, jotka koskevat julkisten sairaaloiden eksplisiittisiä vastuita ja mahdollisia rahoitustarpeita kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina.

                  (13)

                  Kypros on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa terveydenhoitopalvelujen vahvistaminen lisäbudjetilla (enimmillään 0,5 % suhteessa BKT:hen), palkkatuki työntekijöiden pitämiseksi palkansaajina yritystoiminnan keskeytyessä (2,7 % suhteessa BKT:hen) sekä tulotuki pienyrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille (0,3 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Kypros on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia, esimerkiksi arvonlisäveromaksujen lykkääminen kahdeksi kuukaudeksi. Kyproksen toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Kyproksen julkisen talouden rahoitusasema on –7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velkasuhteen ennustetaan olevan 115,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 105 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Kypros ei noudattanut velkasääntöä vuonna 2019 ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä velkakriteeriä on noudatettu, ja siihen, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Kypros vastasi covid-19-epidemiaan erilaisin toimenpitein kriisin taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi. Hallitus esitti 15 päivänä maaliskuuta 2020 rahoitustukiohjelman, jolla pyritään turvaamaan kansanterveys ja varmistamaan yritysten ja työnantajien taloudellinen selviytyminen. Ohjelmassa varataan 100 miljoonaa euroa terveydenhuoltoalan rahoitustukeen pandemian torjumiseksi, muun muassa ylimääräisen lääkintä-, sairaanhoito- ja tukihenkilöstön palkkaamiseen sekä laitteisiin ja infrastruktuuriin. Siinä esitetään useita toimenpiteitä, joilla tuetaan yrityksiä parantamalla niiden maksuvalmiutta. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukijärjestelmät ja yritysten alv-maksujen väliaikainen keskeyttäminen. Pakettiin sisältyy myös 11 miljoonan euron kohdennettu tuki, jolla autetaan matkailualaa elpymään.

                  (17)

                  Covid-19-kriisi osoittaa, että on tarpeen kanavoida investointeja julkisen terveydenhuollon parantamiseksi ja nykyaikaistamiseksi, kapasiteetin palauttamiseksi ja terveydenhuoltouudistuksen toteuttamiseksi. Uusi terveydenhuoltojärjestelmä tarjoaa paremmat mahdollisuudet perusterveydenhuollon palveluihin, asianmukaiseen ohjaukseen ja kliinisiin tutkimussuunnitelmiin perustuviin hoitoihin. Se tarjoaa myös yleisen oikeuden kohtuuhintaisiin terveyspalveluihin covid-19-epidemian yhteydessä. Kyproksella on pandemiaa koskeva hätäsuunnitelma, ja se on osoittanut lisäresursseja infektioiden ja tartuntojen vaikutusten ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi. Kyproksen on keskipitkällä aikavälillä ohjattava investointeja terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden, saatavuuden ja yleisen selviytymiskyvyn parantamiseksi. Terveydenhuoltojärjestelmän lisäresursseilla olisi estettävä tulevaisuudessa pula lääkintähenkilöstöstä, kriittisistä lääkintätarvikkeista ja infrastruktuurista. Terveydenhuoltouudistuksen sujuva täytäntöönpano suunnitelmien mukaisesti on keskeistä terveydenhuollon saatavuuden ja yleisen kattavuuden varmistamiseksi. Digitaaliset terveysratkaisut ja uudet sovellukset nopeuttaisivat sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottoa ja parantaisivat etävastaanottoja ja hälytysmekanismeja. Toimintapolitiikat, joilla parannetaan sairaaloiden valmiuksia ja puututaan terveydenhuollon työntekijöiden työoloihin ja varmistetaan henkilönsuojainten, testien, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden käyttö, ovat elintärkeitä. Integrointi pitkäaikaishoidon sekä perus- ja avohoidon kanssa on ratkaisevan tärkeää väestörakenteen muuttuessa ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, myös vammaisten, tukemiseksi.

                  (18)

                  Viime vuosien jatkuvan myönteisen työmarkkinakehityksen jälkeen Kyproksella on nyt terveyskriisin vuoksi edessään työllisyysasteeseen liittyviä haasteita. Kriisin sosioekonomisten vaikutusten minimoimiseksi tarvitaan lisätoimia. Kypros on jo toteuttanut kiireellisiä toimenpiteitä, joihin kuuluvat työajan lyhentämisjärjestelyt ja työttömyysetuuksien ulottaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin. On tärkeää säilyttää työllisyys ja varmistaa ilmoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpano tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Julkisten työvoimapalvelujen valmiuksien vahvistaminen vakituisen henkilöstön avulla on keskeistä erityisesti siten, että turvataan niiden työvoimaneuvojien palvelujen jatkuminen, joiden määräaikaisten sopimusten voimassaolo päättyy vuoden 2020 jälkipuoliskolla. Näin vältetään palveluihin kohdistuva lisärasitus ja tarjotaan tehokasta tukea äskettäin työttömiksi jääneille ja muille haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille, pitkäaikaistyöttömille ja vammaisille. Lisähuomiota on kiinnitettävä koulusta työelämään siirtymisen tukemiseen ja erityisesti nuorten tavoittamiseen, sillä vastavalmistuneilla saattaa olla vaikeuksia työpaikan löytämisessä.

                  (19)

                  Covid-19-epidemia edellyttää asianmukaisia toimenpiteitä sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi, kotitalouksien toimeentulon tukemiseksi ja talouden nopean elpymisen ylläpitämiseksi. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyyden odotetaan nousevan 8,6 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan 7,5 prosenttiin vuonna 2021. Palvelujen ulkoisen kysynnän ennakoidaan vähenevän merkittävästi, sillä kriisin odotetaan koettelevan matkailualaa erityisen ankarasti. Olisi varmistettava riittävät ansionmenetyskorvaukset kaikille asianomaisille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, myös niille, joiden osalta sosiaalisen suojelun saatavuudessa on puutteita. Sosiaalisen suojelun järjestelmien on suojeltava työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja työttömiä. Yleistä sosiaaliturvajärjestelmää on mahdollista vahvistaa köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntymisen estämiseksi erityisesti tavoittamalla heikoimmassa asemassa olevat, kuten lapset, työelämän ulkopuolella olevat, pimeän työn tekijät ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt.

                  (20)

                  On erittäin tärkeää edistää joustavia työjärjestelyjä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, erityisesti etätyön muodossa. Lyhyellä aikavälillä ne tukevat työntekijöitä, joilla on odottamattomia lasten ja muiden huollettavien hoitovelvoitteita, kun taas pitkällä aikavälillä ne helpottavat niiden hyvin monien naisten työmarkkinoille paluuta, jotka ovat työmarkkinoiden ulkopuolella hoitovelvoitteiden vuoksi. Koska ikääntyneillä ja kroonisesti sairailla on viruksen vuoksi lisääntynyt riski sairastua vakavasti, on erittäin tärkeää investoida laadukkaisiin pitkäaikaishoitopalveluihin, jotta voidaan varmistaa niiden jatkuva tarjonta ja tehokkuus lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

                  (21)

                  Koulutuksen laadun, tehokkuuden ja työmarkkinarelevanssin parantaminen on ratkaisevan tärkeää tässä kriisissä ja työmarkkinoiden nopean elpymisen varmistamisessa. Oikeanlaisten taitojen tarjoaminen ihmisille on entistäkin tärkeämpää aikoina, jolloin yhä useammat saattavat menettää työpaikkansa, minkä vuoksi heidän on oltava valmiita työpaikan vaihtamiseen sen jälkeen. Liikkuvuuden rajoitukset toivat esiin haasteita, jotka liittyvät digitaitojen heikkoon tasoon Kyproksessa. Tämä vaikuttaa kielteisesti verkkotoimintaan, kuten etätyöhön, etäopiskeluun ja sähköisten terveyspalvelujen käyttöön. Tietotekniikkainfrastruktuurin ja internetin yhtäläinen saatavuus, myös muita heikommassa asemassa oleville oppijoille, sekä hyvin koulutetut opettajat ovat avaintekijöitä laadukkaan digitaalisen koulutuksen ja etäoppimisen kannalta. Jotta voidaan puuttua heikkoihin oppimistuloksiin ja parantaa taitoja laajemmin, on olennaisen tärkeää jatkaa koulutusuudistusta ja investoida samalla digitaalisen oppimisen, työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen ratkaisuihin sekä opettajien ja kouluttajien taitojen kehittämiseen, jotta tietoteknisiä välineitä voidaan käyttää tehokkaasti. Perustaidoissa alisuoriutumiseen olisi puututtava ja aikuiskoulutukseen osallistumista lisättävä. Soveltamisen nopeuttamiseksi uudelleenkoulutusohjelmat voitaisiin mahdollisuuksien mukaan suunnitella verkkokäyttöä varten ja sitten, kun pandemia on saatu hallintaan, niihin voitaisiin tarvittaessa sisällyttää fyysinen läsnäolo.

                  (22)

                  Kriisin aikana ja sen jälkeen tarvitaan huomattavasti varoja yritysten tukemiseen. Riittävän rahoituksen ja likviditeetin varmistaminen erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) on olennaisen tärkeää yritysten toiminnan jatkumiseksi ja työpaikkojen säilymiseksi. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Kypros on ottanut käyttöön erityisen pienten yritysten tukiohjelman, jolla tuetaan enintään viiden työntekijän yritysten palkanmaksua. Lisäksi kansalliseen terveydenhuoltojärjestelmään suoritettavien korotettujen maksujen keskeyttäminen ja verojen (esimerkiksi alv:n) maksamisen lykkääminen lieventävät välitöntä painetta. Nopea hallinnollinen koordinointi, käytännön tuki ja tehokas viestintä pk-yritysten saatavilla olevasta tuesta yhteistyössä pk-yritysten tukirakenteiden ja yritysjärjestöjen kanssa ovat olennaisen tärkeitä. Viranomaisten suorittamien sopimusperusteisten maksujen nopeuttaminen voi myös auttaa parantamaan pk-yritysten kassavirtaa. Vastaperustetut start-up- ja scale-up-yritykset saattavat tarvita erityistukea esimerkiksi julkisten laitosten tekemien pääomasijoitusten muodossa ja riskipääomarahastoille suunnattuina kannustimina, joiden tarkoituksena on lisätä niiden sijoituksia näihin yrityksiin. On edelleen tärkeää panna täytäntöön ennen kriisiä laaditut rahoitusvälineet (Cyprus Energy Fund of Funds -rahasto).

                  (23)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Maan luonnonvarojen tehokas suojelu ja käyttö on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa talouden kestävä elpyminen ja tuleva kasvu. Jotta maa voisi edelleen houkutella matkailijoita, on tarpeen vastata haasteisiin, jotka liittyvät vihreään energiaan siirtymiseen, tehokkaaseen jäte- ja vesihuoltoon sekä luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun. Vaikka merkittäviä investointeja on jo käynnistetty, näillä aloilla on investoitava enemmän etupainotteisesti. Kyproksella on edessään merkittäviä haasteita EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuoden 2030 tavoitteensa saavuttamisessa. Näihin haasteisiin on vastattava suunnittelemalla ja hyväksymällä ajoissa lisätoimenpiteitä maan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti. Tällaiset toimenpiteet edellyttävät investointeja erityisesti uusiutuvan energian, energiatehokkuuden ja kestävän liikenteen kaltaisilla aloilla, mikä voi myös edistää vihreän talouden kehitystä. Kyproksen on myös parannettava jätehuoltojärjestelmäänsä ja kiertotaloutta. Jätettä muodostuu edelleen huomattavasti unionin keskiarvoa enemmän, ja kierrätysasteet ovat edelleen huomattavasti unionin keskiarvoa alhaisemmat. Myös kaatopaikoille sijoitettavan jätteen osuus on erittäin suuri. Vesi- ja jätevesihuollossa on tehottomuutta varsinkin kaupunkialueilla. Kuivuus ja veden niukkuus ovat isoja ongelmia, ja ne voivat vaikuttaa maan maaseutuelinkeinoihin ja matkailuun, jos ei toteuteta riittäviä politiikkatoimia. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Kyprosta vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Kypros voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (24)

                  Covid-19-epidemian johdosta asetetut liikkuvuusrajoitukset korostivat uudenaikaisen digitaalisen infrastruktuurin, yleisten internetyhteyksien ja digitaalisten palvelujen saatavuuden merkitystä. Investoiminen digitaalitalouteen on olennaisen tärkeää tuottavuuden lisäämiseksi ja talouden elpymisen vauhdittamiseksi kriisin jälkeen. Kypros sijoittuu komission vuoden 2020 Digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksillä (DESI) mitattuna heikompaan päähän. Vain 45 prosentilla 16–74-vuotiaista kyproslaisista on vähintään digitaaliset perustaidot, ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden osuus työvoimasta on edelleen pienempi (2,7 %) kuin unionissa keskimäärin (3,9 %), mikä heikentää digitaalitalouden potentiaalia. Viranomaisten ja kansalaisten välillä on vain vähän verkkovuorovaikutusta, ja vain 51 prosenttia kyproslaisista asioi verkossa. Sähköisen kaupankäynnin (eli verkossa myyvät pk-yritykset, sähköisen kaupankäynnin liikevaihto ja rajatylittävä verkkomyynti) määrä on lisääntymässä (31,8 % vuonna 2019, kun vuonna 2018 se oli 29,4 %), mutta se on edelleen alle unionin keskiarvon, joka on 40,1 prosenttia.

                  (25)

                  Kypros voi edelleen parantaa tutkimus- ja innovointijärjestelmäänsä tukeakseen tuottavuuden kasvua ja tarvittavaa digitaalista muutosta ja ympäristösiirtymää pandemian jälkeisessä skenaariossa. Yritysten heikko tutkimus- ja innovointikyky heikentää Kyproksen kilpailukykyä. Korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön parantaminen ja tutkimustulosten kaupallistaminen ovat edelleen keskeisiä pullonkauloja, jotka edellyttävät kiireellisiä toimia. Viimeaikaiset toimenpiteet, kuten uuden tutkimus- ja innovointi- ja digitaalipolitiikan varaministeriön perustaminen, uuden tutkimus-, innovointi- ja digitaalipolitiikan varaministerin nimittäminen sekä uusi Kyproksen tutkimus- ja innovointistrategiakehys vuoksiksi 2019–2023 (”Innovate Cyprus”), jossa tutkimus- ja kehitystavoitteeksi asetetaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2023 mennessä (lisäystä nykyisestä 0,56 %:sta), ovat kuitenkin lupaavia toimia.

                  (26)

                  Aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttuminen on keskiössä pyrittäessä parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, kuten vuonna 2020 annetussa euroalueen talouspolitiikkaa koskevassa suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisen verosuunnittelun strategioiden heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia toimia unionin lainsäädännön täydentämiseksi. Taloudellinen näyttö viittaa siihen, että Kyproksen verosääntöjä käytetään aggressiiviseen verosuunnitteluun. Kypros on puuttunut tähän toteuttamalla hyväksyttyjä kansainvälisiä ja eurooppalaisia aloitteita ja ryhtymällä joihinkin kansallisiin lisätoimenpiteisiin. Aggressiivista verosuunnittelua voivat kuitenkin edelleen helpottaa järjestelmän tietyt piirteet, kuten se, että osingoista, koroista ja rojalteista, joita Kyprokseen sijoittautuneet yritykset maksavat EU:n ulkopuolisissa maissa asuville henkilöille, ei kanneta lähdeveroa, ja yritysten verotuksellista kotipaikkaa koskevat säännöt. Nimelliskorkojen vähentämisohjelmaa on seurattava tiiviisti. Lisäksi OECD:n mukaan on mahdollista, että kahteen järjestelmään (”Scheme for Naturalisation of Investors in Cyprus by Exception” ja ”Residence by Investment Scheme”) liittyy suuri väärinkäytön riski. Kypros on valmistellut ja toimittanut oikeudelliseen tarkastukseen lakialoitteita, joilla otetaan käyttöön veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon liitteessä I mainittuihin maihin maksettavista osingoista, koroista ja rojalteista kannettavat lähdeverot. Kypros on myös valmistellut ja toimittanut oikeudelliseen tarkastukseen yhtiöittämiseen perustuvan, yritysten verotuksellista kotipaikkaa koskevan kriteerin käyttöönoton nykyisen hallinnoinnin ja valvonnan lisäksi. Näiden toimien tehokkuutta aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttumisessa on vielä arvioitava.

                  (27)

                  Houkuttelevan investointi- ja yritysystävällisen talouden kannalta avainasemassa on edelleen tehokas oikeuslaitos, ja sillä on ratkaiseva merkitys elpymisprosessissa. Oikeuslaitoksen huomattava tehottomuus heikentää edelleen sopimusten täytäntöönpanoa ja estää siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden nopean ratkaisemisen. Useilla ilmoitetuilla uudistuksilla pyritään ratkaisemaan Kyproksen oikeuslaitoksen polttavimmat ongelmat, joita ovat erityisesti vanhanaikaiset siviilioikeudelliset menettelysäännöt, tuomioistuinten digitalisaatio, käsiteltävänä olevien tapausten suma ja tuomarien elinikäisen koulutuksen puute, mutta edistyminen on hidasta.

                  (28)

                  Julkishallinnon häiriönsietokyvyn ja tehokkuuden parantaminen on keskeistä, jotta voidaan varmistaa covid-19-kriisiin liittyvien elvytystoimenpiteiden nopea ja tehokas täytäntöönpano Kyproksessa. On välttämätöntä parantaa keskus- ja paikallishallinnon välistä koordinointia ja puuttua hajanaisuuteen ja tehottomuuteen paikallisella tasolla, jotta voidaan poistaa esteet johdonmukaiselta täytäntöönpanolta, investoinneilta ja palvelujen tarjoamiselta maassa. Julkishallinnon digitalisaation edistäminen on keskeistä sen oman toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi sekä julkisten palvelujen jatkuvan ja tehokkaan saatavuuden varmistamiseksi kansalaisille ja yrityksille.

                  (29)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (30)

                  Pankkijärjestelmän yleisen vakauden turvaaminen ja rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien hallinta ovat olennaisen tärkeitä covid-19-kriisin voittamiseksi ja talouden tukemiseksi. Vaikka pankkialan vakaus on parantunut merkittävästi viime vuosina, pandemia aiheuttaa pankeille paineita luottoriskin kasvun sekä kannattavuuteen ja pääomanmuodostukseen kohdistuvien paineiden vuoksi. Haavoittuvuudet ja haasteet johtuvat ylivelkaantuneesta yksityisestä sektorista ja järjestämättömien lainojen suuresta määrästä, mikä rajoittaa luottotuen soveltamisalaa. Kyproksen pankkisektorilla on euroalueen toiseksi korkein järjestämättömien lainojen suhde. Sen vuoksi toimet järjestämättömien lainojen vähentämiseksi ovat edelleen ensisijaisia, erityisesti sellaisten vanhojen järjestämättömien lainojen käsittely, jotka erääntyivät jo kauan ennen covid-19-kriisiä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää edistyä valtion omistaman omaisuudenhoitoyhtiön (KEDIPES), myös sen organisaatiomallin ja -strategian, kehittämisessä. ESTIA-järjestelmällä pyritään tukemaan ja suojelemaan heikossa asemassa olevia lainanottajia, mutta on edelleen olennaisen tärkeää tasapainottaa tämä tavoite maksukulttuurin parantamisen kanssa. Tältä osin saatavien täytäntöönpanon tehostaminen ja maksukyvyttömyyskehyksen käytön edistäminen auttaisivat tukemaan ongelmaluottojen kestävää uudelleenjärjestelyä. Lisäksi saantokirjojen myöntämisessä olevan ruuhkan purkaminen toteuttamalla rakenteellinen ratkaisu kiinteistökauppajärjestelmän (eli saantokirjojen myöntämisen ja siirtämisen) puutteiden korjaamiseksi on edelleen tärkeä tehtävä.

                  (31)

                  On erittäin tärkeää jatkaa korruption ehkäisemistä ja seuraamusten langettamista koskevien puitteiden lujittamista, jotta voidaan varmistaa elpyminen covid-19-kriisin jälkeen ja saavuttaa varojen ja resurssien tehokas, vastuullinen ja avoin jakaminen. Korruption vastaisen toimintasuunnitelman täytäntöönpano on meneillään, mutta keskeiset toimenpiteet ja lainsäädäntö ovat vielä hyväksymättä. Näitä ovat erityisesti säädösluonnokset, jotka koskevat avoimuuden lisäämistä julkisessa päätöksenteossa, riippumattoman korruptiontorjuntaviranomaisen perustamista, korruptiosta ilmoittamista ja väärinkäytösten paljastajien suojelua. Syyttäjälaitoksen tehtävien eriyttämistä ja palvelukseenottomenettelyjä koskevien säännösten laadinta on vielä kesken.

                  (32)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Kypros edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (33)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Kypros kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (34)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kyprokselle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (35)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (36)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua covid-19-pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Vuoden 2020 maakohtaiset suositukset, joilla puututaan suoraan komission asetuksen (EU) N:o 1176/2011 mukaisesti havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät suosituksista 1, 3 ja 4,

            SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja kapasiteettia laadukkaiden ja kohtuuhintaisten palvelujen varmistamiseksi muun muassa puuttumalla terveydenhuoltoalan työntekijöiden työoloihin;

                  2.

                  huolehtii riittävästä ansionmenetyksen korvaamisesta ja sosiaaliturvan saatavuudesta kaikkien osalta; vahvistaa julkisia työvoimapalveluja, edistää joustavia työjärjestelyjä ja parantaa koulutuksen työmarkkinarelevanssia;

                  3.

                  varmistaa erityisesti pk-yritysten rahoituksen saannin ja likviditeetin turvaamisen; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, vesi- ja jätevesihuoltoon, kestävään liikenteeseen, digitalisaatioon sekä tutkimukseen ja innovointiin;

                  4.

                  tehostaa toimia, joilla puututaan verojärjestelmän niihin ominaisuuksiin, jotka helpottavat yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua; parantaa oikeuslaitoksen ja julkishallinnon tehokkuutta ja digitalisaatiota.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 80.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Latvian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/14

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/89

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Latvian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/14)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Latviaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19:n virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Se on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Latviaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy erojen kasvamisen riski Latviassa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Latvia toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

                  (12)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 0,2 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 9,4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Alijäämän ennustetaan supistuvan BKT:hen suhteutettuna 5,0 prosenttiin vuonna 2021 ja 2,7 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velkasuhde supistui 36,9 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman perusteella sen odotetaan olevan suurimmillaan noin 53 prosenttia vuonna 2022. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Latvia on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin kuuluu veronmaksun lykkäysvaihtoehtoja enintään kolmeksi vuodeksi, valtion korvaaman sairausloman kattavuuden laajentaminen, tiettyjen alojen tukeminen ja terveydenhuoltomenojen lisääminen. Lisäksi Latvia on myöntänyt yrityksille maksuvalmiustukea takauksin ja lainoin, joiden vaikutus on 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Latvian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Latvian julkisen talouden rahoitusasema on –7,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tämä vastaa pitkälti vuoden 2020 vakausohjelmassa esitettyjen elvytystoimenpiteiden vaikutusta, mutta työllisyyden heikentymisen ennustetaan olevan vähäisempää ja menopuolella myös automaattisten vakauttajien vaikutuksen oletetaan olevan pienempi. Julkisen talouden velan ennustetaan jäävän alle 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Latvian ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Latvia julisti poikkeustilan 13 päivänä maaliskuuta 2020 ja jatkoi sitä 9 päivään kesäkuuta 2020 saakka. Hallitus rajoitti ilmateitse, rautateitse ja meritse tapahtuvaa henkilöiden liikkumista Latvian rajojen yli, sulki koulut ja yliopistot ja siirtyi etäopiskeluun, kielsi kaikki yleisötapahtumat, otti käyttöön toimenpiteitä lähikontaktien välttämiseksi, rajoitti myyntiä viikonloppuisin ja edisti digitaalisia julkisia palveluja. Epidemiologisen tilanteen parannuttua viranomaiset höllensivät kansallisia rajoituksia 12 päivästä toukokuuta 2020 alkaen ja sopivat rajojen avaamisesta uudelleen Liettuan ja Viron kanssa 15 päivästä toukokuuta 2020 alkaen. Komission kevään 2020 ennusteessa työttömyyden odotetaan vuonna 2020 kasvavan 8,6 prosenttiin ja vähenevän vuonna 2021 hieman 8,3 prosenttiin. Talouden ennustetaan vuonna 2020 supistuvan 7 prosenttia. Suurimmat vaikutukset kohdistuvat investointeihin ja vientiin, kun ulkomainen kysyntä supistuu ja epävarmuus kasvaa. Työllisyyden odotetaan heikkenevän 2,5 prosenttia, kun otetaan huomioon, että työllisyyteen kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia lievennetään huomattavasti valtion tukemalla työntekijöiden lomautusjärjestelyllä ja vientiin suuntautuneisiin aloihin kohdistuvia vaikutuksia palkkatuilla. Latvia on laatinut covid-19-kriisin johdosta kattavan finanssi- ja talouspoliittisten toimien paketin. Viranomaiset ovat kohdistaneet toimet kolmeen kohteeseen: 1) työntekijöiden tukemiseen; 2) yritysten tukemiseen ja 3) eniten kärsineiden talouden alojen tukemiseen. Työllisyyden säilyttämiseen ja sosiaalisen turvaverkon vahvistamiseen tähtääviä työmarkkinatoimenpiteitä ovat olleet muun muassa palkkatuet, jotka ovat enintään 75 prosenttia työntekijän bruttopalkasta, sairausloman kattaminen, jos työntekijällä on diagnosoitu covid-19-tauti tai hän on joutunut karanteeniin, sekä työttömyysetuuksien laajentaminen. Tukemalla tilapäisistä vaikeuksista kärsiviä yrityksiä on pyritty tarjoamaan likviditeettiä elinkelpoisille yrityksille ja lisäämään nopeasti elintärkeiden tuotteiden ja palvelujen tarjontaa.

                  (17)

                  Covid-19-pandemia on edellyttänyt ennennäkemättömiä toimenpiteitä taudin leviämisen ja vaikutusten hillitsemiseksi. Covid-19 on kärjistänyt Latvian terveydenhuoltojärjestelmän rakenteellisia heikkouksia, jotka liittyvät suoraan sen käytettävissä olevien taloudellisten ja henkilöresurssien vähäisyyteen sekä vain hitaasti eteneviin uudistuksiin. Julkisen rahoituksen niukkuus vaikuttaa laadukkaan ja kohtuuhintaisen terveydenhuollon saatavuuteen ja terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuteen. Tämä johtaa siihen, että itse ilmoitetut, täyttämättä jääneet terveydenhuoltotarpeet ovat suuria ja että palvelujen käyttäjiltä peritään huomattavia maksuja. Tämä koskee etenkin heikossa asemassa olevia väestöryhmiä. Myös palvelujen saatavuudessa on laajaa eriarvoisuutta. Toinen tärkeä huonojen terveystulosten syy ovat epäterveelliset elämäntavat. Lisäksi monimutkaisena haasteena on terveydenhuoltoalan työvoimapula, joka haittaa terveyspalvelujen järjestämistä. Terveydenhuollon tehokkuuden ja laadun parantamiseksi on olennaista vauhdittaa käynnissä olevia uudistuksia, jotka ovat edelleen alkuvaiheessaan. Lisäksi olisi toteutettava tehokkaita ehkäiseviä toimenpiteitä, vahvistettava perusterveydenhuoltoa, järkeistettävä sairaalasektoria ja toteutettava kohdennettua laadunhallintaa. Myös näiden uudistusten vaikutusten laajuus ja mahdollisuudet parantaa terveystuloksia riippuvat merkittävässä määrin terveydenhuoltoon suunnatun julkisen rahoituksen suuruudesta. Vastaavien kriisien hallitsemiseksi tulevaisuudessa on tärkeää huolehtia investoinneista tehokkaisiin ja hyvin resursoituihin kansanterveystoimenpiteisiin, joilla ehkäistään, hillitään ja lievennetään infektiotautien leviämistä ja hallitaan niiden vaikutusta terveydenhuoltojärjestelmän toimintakykyyn. Investoinneilla voitaisiin pyrkiä järjestämään tarvittavat laitteet, vankat sähköiset terveyspalvelut, terveydenhuollon tilat ja henkilöresurssit ja varmistamaan valmiudet tarjota kaikki odotettavissa olevat tavanomaiset terveyspalvelut covid-19-potilaiden hoidon ohella.

                  (18)

                  Latvia on toteuttanut toimenpiteitä laajentaakseen työntekijöille myönnettävää toimeentulotukea ja välttääkseen irtisanomisia hätätilan aikana. Tuen kattavuus ja riittävyys ovat kuitenkin rajalliset pääasiassa siksi, että se riippuu sosiaaliturvamaksuista ja rajoittavista kelpoisuusvaatimuksista. Järjestelmässä ei myöskään sallita osittaista työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämistä. Asteittaisempi siirtyminen toimeentulotuesta työtuloon mahdollistaisi työmarkkinoiden suuremman joustavuuden talouden häiriötilan ja elpymisen aikana. Jotta voidaan parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä, etuusjakson kestoa ja kattavuutta kaikkien osalta, tarvitaan jatkuvia toimia. Toimia jarruttaa kuitenkin verotulojen vähäisyys suhteessa BKT:hen. Taatun vähimmäistulon, vähimmäiseläkkeiden ja vammaisten toimeentulotuen riittävyys on parantunut hiukan mutta on edelleen heikko. Latvia on ottanut käyttöön heikoimmassa asemassa oleville ryhmille kohdennetun työttömyysetuuden, mutta työttömät ovat suuressa köyhyysvaarassa erityisesti työttömyyden jatkuessa pitkään. Sosiaalisen suojelun, kuten työttömyysvakuutuksen, saatavuudessa on itsenäisten ammatinharjoittajien ja epätyypillisen työn tekijöiden osalta aukkoja, jotka voitaisiin paikata. Pimeän työn ja pimeästi maksettujen palkkojen osuus on supistumassa mutta ne ovat edelleen yleisiä, mikä heikentää kyseisten työntekijöiden sosiaaliturvaa ja lisää työperäisiä riskejä. Heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä on todennäköisesti eniten vaikeuksia löytää uutta työtä. Työvoima-, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelujen yhteentoimivuus sekä sosiaalipalvelujen tarjonta on edelleen vähäistä. Erittäin puutteellisissa asuinoloissa ja ahtaasti asuvien osuus on unionin suurimpia, koska sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja on vähän.

                  (19)

                  Kriisin vaikutusten lieventämisessä merkittävää apua saattaa olla tuen osoittamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille, jotta ne voivat nopeasti kehittää joustavia työjärjestelyjä ja etätyövalmiuksia. Erityisen huolestuttava piirre on julkisiin työvoimapalveluihin rekisteröitymisen vähäisyys ja työttömien heikko osallistuminen aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin. Aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden toteutusta ja koostumusta on vahvistettava ja mukautettava, jotta saadaan lyhennettyä työttömyysjaksojen kestoa ja voidaan helpottaa työelämään paluuta. Työvoiman selviytymiskyvyn parantamiseksi talouden laskusuhdanteen aikana on entistäkin tärkeämpää varustaa kansalaiset oikeilla taidoilla. Entistä useammat voisivat saada työmarkkinoilla tarvittavat taidot, jos tehokas ja helposti saatavilla oleva aikuiskoulutus, uudelleenkoulutustoimet ja ammatillinen täydennyskoulutus yhdistettäisiin sosiaalipalvelujen tarjontaan ja liikkuvuuden tukemiseen. Lisäksi on parannettava latvialaisten digiosaamista, sillä vain 43 prosentilla heistä on vähintään perustasoiset digitaaliset taidot. Covid-19-pandemiassa on noussut esiin myös tarve tehostaa laadukasta digitaalista koulutusta ja varmistaa, että kaikilla oppijoilla on siihen yhtäläiset mahdollisuudet. Tärkeää on myös vahvistaa työmarkkinaosapuolten valmiuksia, jotta voidaan varmistaa niiden tarkoituksenmukainen ja oikea-aikainen osallistuminen covid-19-kriisin johdosta toteutettaviin toimiin ja kriisistä toipumiseen.

                  (20)

                  Latvian kehityslaitoksen Altumin kautta saatiin nopeassa tahdissa perustettua ja otettua käyttöön mittava maksuvalmiutta tukeva ohjelma. Sen avulla on voitu muokata yritysten lainojen takaisinmaksuaikatauluja ja parantaa maksuvalmiutta uusien lainojen avulla. Toisaalta useimmat pankkilainojen uudelleenjärjestelyt toteutetaan ilman valtiontakauksia. Valtiontakausten kelpoisuusehdot ovat kuitenkin suhteellisen tiukat. Sen vuoksi vaarana on, että pienemmät yritykset, joiden taloudellinen tilanne on heikompi tai jotka eivät ole maksaneet verojaan ajoissa, eivät saa tukea. Ravintoloilla ja hotelleilla, jotka kuuluvat kriisin pahiten koettelemiin toimialoihin, on vaikeuksia saada likviditeettiä heikkojen vakuuksiensa ja huonon taloudellisen tilanteensa vuoksi. Samalla on tärkeää pitää yllä pankkisektorin häiriönsietokykyä.

                  (21)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Latvian digitaalista muutosta ja vihreää siirtymää tukevissa politiikkatoimissa olisi otettava huomioon merkittävät alueelliset erot. Useimmilla Latvian kaupunkialueilla on erinomainen digitaalinen infrastruktuuri, mutta maaseudulla kiinteän laajakaistan kattavuus on alhainen, erityisesti yhteyden viimeisten osuuksien osalta. Digitaalista infrastruktuuria voidaan parantaa toteuttamalla jatkuvia ja tehostettuja toimia erittäin nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöönottamiseksi. Jotta voidaan vastata haasteisiin, joita ilmastoneutraaliin talouteen siirtyminen aiheuttaa, tarvitaan investointeja, joilla monipuolistetaan ja nykyaikaistetaan taloutta ja parannetaan sen kilpailukykyä. Investointeja olisi lisättävä muun muassa tutkimukseen ja innovointiin sekä inhimilliseen pääomaan. Näin voidaan myös keventää siirtymän sosioekonomisia kustannuksia. Latvian ympäristökestävyys perustuu edistymiseen energiatehokkuuden parantamisessa, kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpanoon, erityisesti liikenteen ja rakennusten alalla, sekä siihen, että ympäristökestävyysnäkökohdat sisällytetään muihin talouden aloihin, erityisesti maa- ja metsätalouteen. Työvoiman liikkuvuutta voitaisiin helpottaa ja henkilöautojen kasvavaa energiankulutusta hillitä parantamalla intermodaalista liikenneinfrastruktuuria Riiassa ja sen ympäristössä. Latvian keskeisiä investointiprioriteetteja ovat Rail Baltica -hanke ja energiaverkkojen yhteenliittämishankkeet, joilla pyritään parantamaan energiaturvallisuutta ja yhdentymistä sisämarkkinoihin. Sekä ympäristöön liittyviä että taloudellisia tuloksia voidaan parantaa ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevia tavoitteita edistää myös tekemällä lisäinvestointeja uusiutuvaan energiaan, erityisesti tuulivoimaan, ja edistämällä siirtymistä merkittävästi korkeampaan kierrätysasteeseen perustuvaan kiertotalouteen. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu vuosiksi 2021–2027 voisi auttaa Latviaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Latvia voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (22)

                  Latvia on vähentänyt merkittävästi pankkien kautta kulkevaa riskialtista rahaliikennettä ja uudistanut rahanpesun torjuntajärjestelmänsä. Latvia on kieltänyt erityisesti kaupallisten palvelujen tarjoamisen ulkomaille sijoittautuneille pöytälaatikkoyhtiöille ja muuttanut joitakin lakeja. Keskeisten valvonta-, rahanpesun selvittely- ja lainvalvontaelinten valmiuksia on vahvistettu. Rahoituslaitosten valvontaa on tiukennettu huomattavasti, mutta riskinarviointia parantamalla se voitaisiin kohdentaa paremmin ja sitä voitaisiin tehostaa. Vaikka lainvalvontaviranomaisten valmiuksia ja yhteistyötä on parannettu, niiden kapasiteettia tutkia rahanpesutapauksia ja nostaa niiden perusteella syytteitä voitaisiin vahvistaa edelleen.

                  (23)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (24)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Latvia edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (25)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Latvia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (26)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (27)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja saavutettavuutta muun muassa lisäämällä henkilöresursseja ja rahoitusta;

                  2.

                  tarjoaa riittävän toimeentulotuen väestöryhmille, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, ja vahvistaa sosiaalista turvaverkkoa; lieventää kriisin työllisyysvaikutuksia muun muassa joustavien työjärjestelyjen, aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ja osaamisen avulla;

                  3.

                  varmistaa yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada maksuvalmiustukea; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti tutkimukseen ja innovointiin, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä kestävään liikenteeseen ja digitaalisiin infrastruktuureihin;

                  4.

                  jatkaa rahanpesun torjuntakehyksen kehittämistä.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 86.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Liettuan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/15

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/95

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Liettuan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/15)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Liettuaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Liettuaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Liettuan eri alojen ja alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy erojen kasvamisen riski Liettuassa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Liettua toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

                  (12)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 0,3 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 11,4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Alijäämän ennustetaan supistuvan 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen kasvoi 36,3 prosenttiin vuonna 2019, ja vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 50,6prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Liettua on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin kuuluvat veronmaksun lykkäykset, lisärahoitus lääkintätarvikkeiden ostamiseksi, tuet työpaikkojen säilyttämiseksi ja etuudet niille itsenäisille ammatinharjoittajille ja työntekijöille, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut. Koska komission analyysi joidenkin toimenpiteiden muodosta ja toteutuksesta osoittaa, että niiden käyttö voi jäädä suhteellisen vähäiseksi, komissio olettaa, että valtion toimenpiteillä on pienempi vaikutus julkiseen talouteen. Lisäksi Liettua on ilmoittanut muun muassa yritysten maksuvalmiutta tukevista, kriisin johdosta toteutettavista päätösperäisistä toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös lainatakauksia (2,9 % suhteessa BKT:hen). Liettuan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Liettuan julkisen talouden rahoitusasema on -6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja -2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan jäävän alle 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Liettuan ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Liettuan BKT supistuu 8 prosenttia, minkä jälkeen sen ennustetaan kasvavan nopeasti 7,5 prosenttia vuonna 2021. Vastatakseen covid-19-pandemiaan ja lieventääkseen taloudellisia vaikutuksia Liettua esitti 16 päivänä maaliskuuta suunnitelman talouden elvyttämiseksi ja covid-19-pandemian leviämisen vaikutusten lieventämiseksi. Suunnitelman suuruus on 2,5 miljardia euroa eli 6,3 prosenttia suhteessa maan BKT:hen, ja siihen sisältyy enintään 500 miljoonaa euroa eli 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen terveydenhuoltojärjestelmän tarvitsemien resurssien varmistamiseksi. Lisäksi osoitettiin 500 miljoonaa euroa työpaikkojen ja tulojen turvaamiseen. Valtion takuurahastojen kapasiteettia lisättiin 500 miljoonalla eurolla, ja talouden elvyttämiseksi on hyväksytty enintään 500 miljoonan euron lisätakaukset. Komissio hyväksyi huhtikuussa useita Liettuan tukiohjelmia Liettuan talouden tukemiseksi covid-19-pandemian yhteydessä. Näiden ohjelmien tarkoituksena on auttaa yritysten välittömien käyttöpääomatarpeiden täyttämisessä niin, että ne voivat jatkaa toimintaansa pandemian aikana ja sen jälkeen. Lisäksi Liettuan keskuspankki höllensi joitakin liikepankkien pääomavaatimuksia lisätäkseen lainanantoa reaalitaloudelle.

                  (17)

                  Liettuan terveydenhuollon tulokset ovat jatkuvasti jäljessä muiden jäsenvaltioiden vastaavista tuloksista, mikä johtuu osittain terveydenhuoltojärjestelmän tehottomuudesta vähäisen rahoituksen vuoksi. Tämänhetkinen pandemia on aiheuttanut järjestelmälle lisäpaineita ja tuonut esiin uusia rakenteellisia haasteita, joita ovat muun muassa hidas edistyminen palvelujen laadun parantamisessa, vähäiset investoinnit perusterveydenhuoltoon ja edistymisen puute sairaalaverkoston mukauttamisessa tehokkaammaksi ja tarpeita vastaavaksi. Covid-19-kriisi on myös paljastanut terveyseroja, jotka liittyvät työvoimapulaan sekä palvelujen ja tarpeiden maantieteelliseen epäsuhtaan. Liettuan on otettava käyttöön tarvittavat resurssit tämänhetkisen kriisin ratkaisemiseksi ja terveydenhuoltojärjestelmiensä selviytymiskyvyn parantamiseksi tulevaisuudessa. Välittömissä toimissa keskitytään valmiuksien parantamiseen terveydenhuoltoalan työntekijöiden, kriittisten lääkintätarvikkeiden ja laitteiden osalta, jotta ihmishenkiä voidaan pelastaa pandemian aikana, mutta pidemmän aikavälin investointeja olisi lisättävä, jotta terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä voidaan parantaa niin, että se voi ylläpitää toimintojaan, palata optimaaliseen toimintaan ja valmistautua uusiin kriiseihin. Tämä edellyttää riittäviä resursseja terveydenhuoltojärjestelmän saatavuuden, tehokkuuden ja laadun parantamiseksi, jotta voidaan vastata paremmin haasteisiin, joita kroonisten sairauksien lisääntyminen, ikääntyminen ja jatkuva terveyteen liittyvä eriarvoisuus aiheuttavat. Perusterveydenhuollolla ja sähköisen terveydenhuollon kehittämisellä on tässä keskeinen rooli. Liettuan olisi myös varmistettava, että viimeaikaisia parannuksia terveydenhuollon kohtuuhintaisuuteen ei heikennetä. Järjestelmän selviytymiskyky edellyttää tulevaisuudessa myös, että parannetaan järjestelmän kykyä vähentää epäterveellisiä elintapoja (yksi Liettuan heikkojen terveydenhuollon tulosten taustalla olevista merkittävistä tekijöistä) ja tehostetaan toimia, joiden tavoitteena on lisätä pitkäaikaishoitosektorin valmiuksia huolehtia ikääntyvästä väestöstä.

                  (18)

                  Ennen covid-19-pandemiaa työvoimaosuus oli korkea ja työttömyys vähäistä, mutta tämä kriisi tuo uusia haasteita. Liettua on toteuttanut unionin rahoituksen avulla työajan lyhentämisjärjestelyn lieventääkseen pandemian vaikutuksia työllisyyteen ja ottanut käyttöön useita muita toimenpiteitä yrityksiin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi. Ennen kriisiä aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden kattavuus oli supistumassa ja aikuiskoulutukseen osallistuminen pysyi alhaisena. Aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteiden ja muiden työvoiman uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista koskevien toimenpiteiden kattavuutta on kuitenkin lisättävä ja niihin on tarjottava riittävästi rahoitusta, jotta työttömiä voidaan auttaa palaamaan työmarkkinoille mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja myöntää elpymisvaiheen jälkeen tuloksellista tukea kestävällä tavalla. Työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantaminen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa niiden tarkoituksenmukainen ja oikea-aikainen osallistuminen ulospääsy- ja elvytysprosessin suunnitteluun.

                  (19)

                  Vaikka ennen kriisiä toteutettiin toimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskin torjumiseksi esimerkiksi korottamalla yleisiä lapsilisiä ja eläkkeitä, köyhyys ja tuloerot ovat edelleen unionin suurimpia. Liettuan julkiset sosiaaliturvamenot ovat suhteellisen alhaiset ja sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on vähäinen, mitä pidetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria tukevassa sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa kriittisenä. Vero- ja etuusjärjestelmän vähäinen progressiivisuus ja tulonsiirtokyky rajoittaa maan kykyä rahoittaa julkisia hyödykkeitä ja palveluja sekä vähentää köyhyyttä ja tuloeroja. Covid-19-pandemian kielteinen vaikutus työllisyyteen ja kotitalouksien tuloihin todennäköisesti pahentaa kyseisiä ongelmia keskipitkällä aikavälillä. Saattaa olla tarpeen toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä, kuten tarkistaa kelpoisuussääntöjä ja joidenkin etuuksien määriä ja kestoa, sen varmistamiseksi, että pandemiasta eniten kärsineiden tilanne ei heikkene. Sosiaalista turvaverkkoa olisi laajennettava tukemaan kaikkia ryhmiä, myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, epätyypillisissä työsuhteissa olevia ja heikoimmassa asemassa olevia. Tärkeimpien sosiaalipalvelujen ja sosiaalisen asuntotuotannon tarjontaa on lisättävä apua tarvitsevien tukemiseksi.

                  (20)

                  Yrityksille julkisen sektorin lainojen ja takausten muodossa annettava maksuvalmiustuki, joka suunnataan etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), on ollut äärimmäisen tärkeää, ja välittäjien on huolehdittava siitä, että tämä tuki jaetaan yrityksille nopeasti. Lainaehdoissa on otettava huomioon kriisitilanne. Kyseisiä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkisektorin häiriönsietokyky. Pk-yritysten kassavirtatilannetta voidaan myös parantaa sallimalla verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkäykset ja nopeuttamalla viranomaisten sopimusperusteisia maksuja. Vastaperustetut start-up- ja scale-up-yritykset saattavat tarvita erityistukea esimerkiksi julkisten laitosten tekemien pääomasijoitusten muodossa ja riskipääomarahastoille suunnattuina kannustimina, joiden tarkoituksena on lisätä niiden sijoituksia kyseisiin yrityksiin. Olisi jatkettava toimia tarpeettomien sääntely- ja hallintorasitteiden vähentämiseksi ja tehokkaiden digitaalisten julkisten palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille ja yrityksille.

                  (21)

                  Liettuan olisi varmistettava, että sen talouden elpymistä edistävät toimenpiteet ovat tulevaisuuteen suuntautuneita ja helpottavat digitaalista muutosta ja vihreää siirtymää, joihin liittyy useita haasteita. Digitaalinen osaaminen on unionin keskiarvoa heikompaa, ja pk-yrityksillä on huomattavia vaikeuksia rekrytoida tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöitä. Vaikka valokuituverkkojen käyttöönotto ylittää unionin keskiarvon sekä kaupungeissa että maaseudulla, kiinteiden laajakaistayhteyksien kattavuus ja niiden käyttöönotto on hyvin vähäistä, ja kaupunkien ja maaseudun välillä on edelleen suuria eroja.

                  (22)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Vihreän siirtymän osalta voidaan todeta, että kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt ovat Liettuassa pysyneet suurelta osin muuttumattomina vuodesta 2010. Liettuan resurssituottavuus on unionin alhaisimpia, ja kiertomateriaalien (uusioraaka-aineiden) käyttö on selvästi alle unionin keskiarvon. Rakennusten energiatehokkuuden parantaminen energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevien ratkaisujen avulla, lämmitysjärjestelmien nykyaikaistaminen ja liikennealan kestävyyden parantaminen edistäisivät merkittävästi Liettuan talouden irtautumista hiilestä Liettuan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti. Kohdennetuilla julkisilla ja yksityisillä investoinneilla, joilla pyritään puuttumaan näihin ongelmiin, ja muilla investoinneilla, joilla on merkittäviä ympäristö- ja terveysvaikutuksia, voidaan edistää kasvua ja häiriönsietokykyä ja auttaa varmistamaan kestävä toipuminen kriisistä. Jo suunnitellut investoinnit mahdollistavat sellaisten hankkeiden nopean tunnistamisen, joita voitaisiin aikaistaa ja jotka edistäisivät talouden elpymistä esimerkiksi rakennusten peruskorjauksen ja uusiutuvan energian aloilla. Keskipitkän aikavälin elvytystoimien valmistelutyössä voidaan tukeutua jäsenvaltioiden kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin, yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloon ja infrastruktuurin kehittämissuunnitelmiin. Liettuan keskeisiä investointiprioriteetteja ovat Rail Baltica -hanke ja energiaverkkojen yhteenliittämishankkeet, joilla pyritään parantamaan energiaturvallisuutta ja yhdentymistä unionin sisämarkkinoihin. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Liettuaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Liettua voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (23)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (24)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Liettua edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (25)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Liettua kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (26)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (27)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä muun muassa ottamalla käyttöön riittävän rahoituksen ja puuttumalla terveydenhuollon työvoimapulaan ja kriittisten lääkinnällisten tuotteiden puutteeseen; parantaa terveyspalvelujen saatavuutta ja laatua;

                  2.

                  lieventää covid-19-kriisin vaikutuksia työllisyyteen; lisää aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden rahoitusta ja kattavuutta ja edistää osaamista; varmistaa sosiaalisen turvaverkon kattavuuden ja riittävyyden ja parantaa vero- ja etuusjärjestelmän vaikuttavuutta köyhyydeltä suojaamisessa;

                  3.

                  tukee yritysten, erityisesti pk-yritysten ja vientiin suuntautuneiden alojen, likviditeettiä; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan kattavuuteen ja käyttöönottoon, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä kestävään liikenteeseen; edistää pk-yritysten teknologiainnovointia.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 91.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.