               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Liettuan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Liettuan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Liettuan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Liettuan vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se  katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Liettuaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  6
               . Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.

               (7)Liettua toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2015 ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Liettua on pyytänyt vakausohjelmassaan eläkeuudistuslausekkeen soveltamista. Liettua arvioi, että eläkeuudistuksesta julkiselle taloudelle aiheutuneet kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Mikäli Eurostat vahvistaa, että eläkeuudistus täyttää tarvittavat edellytykset, ja asianmukainen varmuusmarginaali suhteessa alijäämän viitearvoon säilytetään, neuvosto katsoo, että Liettualle voidaan myöntää vuonna 2016 sen pyytämä tilapäinen poikkeama vaaditusta sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämä on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, minkä jälkeen se parantuu vähitellen 0,7 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa – 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – koko ohjelmakauden ajan. Julkisen velan odotetaan vakausohjelmassa olevan suurimmillaan eli 42,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen niin, että se on 33,7 prosenttia vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan on olemassa riski, että vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta poiketaan jonkin verran vuonna 2015, koska menojen nettokasvu ylittää vertailuarvon 0,3 prosentilla suhteessa BKT:hen. Vuosina 2015 ja 2016 sekä rakenteellinen rahoitusasema että menojen kasvu poikkeavat merkittävästi vaaditusta sopeutusurasta, mikä osoittaa poikkeaman riskin olevan merkittävä vuonna 2016. Tämän vuoksi kumpanakin vuonna tarvitaan lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Liettua ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lisäksi julkisen talouden nykyistä kehystä olisi vielä parannettava viimeaikaisesta edistyksestä huolimatta vahvistamalla sen sitovuutta ja varmistamalla täydellinen yhdenmukaisuus julkista taloutta koskevien EU:n säännösten kanssa. Liettuan verotulojen määrä riippuu suurelta osin välillisestä ja työn verotuksesta, kun taas ympäristö- ja varallisuusveroista saadaan hyvin vähän tuloja. Liettualla on edelleen haasteita verolainsäädännön noudattamisessa, erityisesti arvonlisäveron osalta.

               (9)Liettuan työikäinen väestö on vähentymässä merkittävästi väestörakenteen kehityksen, muuttoliikkeen ja heikon terveydenhuoltojärjestelmän vuoksi. Vähäisenä pysyvä osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ei edistä inhimillisen pääoman vahvistamista eikä työllistettävyyden ja tuottavuuden parantamista. Kouluissa on keskimääräistä enemmän oppilaita, joilla on vajavaiset perustaidot. Tämä viittaa tarpeeseen uudistaa opettajien koulutusta ja tukea jatkuvaa ammatillista kehittymistä. Tarjottava yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ei aina vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Keskiasteen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien oppilaiden osuus on pieni. Liettua on toteuttamassa toimia, joilla parannetaan ja laajennetaan oppisopimuskoulutusta ja työssäoppimista. Näitä ohjelmia on kuitenkin edelleen liian vähän, ja ne ovat heikkolaatuisia. Sairaalapaikkojen määrää henkeä kohti on suurempi kuin muissa jäsenvaltioissa. Tämä voi viitata siihen, että terveydenhuoltopalvelujen tarjonnassa on epätasapainoa. Terveydenhuollon alalla tehtyjen julkisten investointien kokonaismäärä on myös vähäinen. Terveydenhuollon alalla on tehty paljon ilmoituksia epävirallisista maksuista, ja lääkinnällisten tuotteiden julkisissa hankinnoissa epäillään esiintyvän korruptiota. Tämä osoittaa, että  terveydenhuoltojärjestelmän hallinnointia on tarpeen parantaa.

               (10)Hyväksytyt eläkeuudistukset eivät riitä ratkaisemaan eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä ongelmia. Lakisääteistä eläkeikää korotetaan vähitellen vuoteen 2026 saakka, mutta eläkejärjestelmässä ei oteta huomioon elinajanodotteen indikaattoreita. Lisäksi eläkkeiden indeksointia koskevat säännöt ovat epäselvät. Eläkkeiden riittävyyteen tulevaisuudessa liittyy riskejä, koska osallistuminen vapaaehtoisiin eläkesäästöjärjestelmiin on vähäistä, eikä ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä ole. Hallitus aikoo toteuttaa eläkejärjestelmän kattavan uudistuksen osana laajempaa ”uutta sosiaalista mallia”. Tätä strategiaa ei ole vielä saatu valmiiksi, eikä sitä ole hyväksytty. Lisäksi on käytävä neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa. Liettua on ottanut käyttöön vanhuksille kohdistettuja taloudellisia tukitoimenpiteitä ja ikääntyneille työntekijöille tarkoitettuja taloudellisia kannustimia. Aktiivista ikääntymistä tukeva kattava strategia puuttuu kuitenkin edelleen.

               (11)Yli 30 prosenttia Liettuan väestöstä on köyhyysvaarassa. Sosiaaliavustuksia koskeva uudistus ja parantunut taloustilanne ovat johtaneet sosiaalimenojen ja sosiaaliturvan piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärän huomattavaan vähenemiseen. Etuuksien saajien asemaa parantavia aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja muita palveluja on kuitenkin edelleen vähän.

               (12)Liettua on edistynyt huomattavasti valtionyhtiöiden uudistamisessa, ja maa on antanut lainsäädäntöä varmistaakseen, että uudistusten vaikutukset ovat pysyviä. Hallitus on saattanut päätökseen kaupallisten ja ei-kaupallisten toimintojen erottamisen. Niitä koskevat tiedot esitetään vuosikertomuksissa. Jäljellä olevien valtionyritysten on nimettävä riippumattomia hallituksen jäseniä vuoden 2015 syyskuun loppuun mennessä.

               (13)Komissio on osana eurooppalaista ohjausjaksoa tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen   ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (14)Neuvosto on tutkinut Liettuan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  7
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Liettuan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.välttää poikkeaman keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2015 ja varmistaa, että poikkeama rajoitetaan vuonna 2016 eläkejärjestelmän uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään; laajentaa veropohjaa ja parantaa verosääntöjen noudattamista;

               2.vastaa työikäisen väestön vähenemiseen liittyvään haasteeseen parantamalla koulutuksen soveltuvuutta työmarkkinoiden tarpeisiin, parantamalla perustaitoihin liittyviä oppimistuloksia ja lisäämällä terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä; kaventaa pienituloisten palkansaajien suurta verokiilaa siirtämällä verorasitusta aloille, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta;

               3.hyväksyy eläkejärjestelmän kattavan uudistuksen, jolla parannetaan myös eläkkeiden riittävyyttä; parantaa sosiaaliavustusten ja työttömyysetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä sekä työnhakijoiden työllistettävyyttä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Tšekin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Tšekin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Tšekkiä koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  6
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Tšekin makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (3)Tšekki toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  7
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  8
               .

               (5)Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on suhdannekorjaamattomin luvuin ylijäämäinen vuosina 2016–2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen siten, että se on 32,7 prosenttia vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vaikka julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit vaikuttavat pitkälti tasapainoisilta, julkisten investointien voimakas supistuminen vuonna 2016 (EU-rahastojen uuden syklin vuoksi) voi aiheuttaa odotettua suuremman julkisten investointien kasvun vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2017 heikkenevän noin 0 prosenttiin ja vuonna 2018 –0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Tšekin ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Tšekissä on pitkällä aikavälillä edelleen keskivaikeita julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Ne johtuvat ensisijaisesti ikääntymiseen liittyvien menojen – lähinnä terveydenhuolto- mutta myös eläkemenojen – ennakoidusta vaikutuksesta. Terveydenhuoltomenojen ennakoitu kasvu pitkällä aikavälillä herättää huolta sekä terveydenhuoltojärjestelmän hallintotavan että sen kustannustehokkuuden osalta, sillä järjestelmä perustuu pitkälti sairaalahoitoon, joka on avohoitoa kalliimpaa. Useat toimenpiteet ovat jo toteutuksen eri vaiheissa, mutta tuloksia ei ole vielä nähtävissä. Viime aikoina hyväksytyt tai suunnitellut toimenpiteet eläkejärjestelmän muuttamiseksi saattavat toteutuessaan johtaa julkisen talouden heikkenemiseen pitkällä aikavälillä. Ensiksi parlamentti hyväksyi lainsäädäntöä, joka antaa hallitukselle valtuudet mukauttaa eläkkeiden indeksointimekanismia joustavammaksi. Parlamentti myös käsittelee parhaillaan ehdotuksia lakisääteisen eläkeiän ylärajan asettamisesta 65 vuoteen ja eläkeiän säännöllisen tarkistusmekanismin käyttöönotosta. Käsiteltävänä on myös muita ehdotuksia, jotka koskevat muun muassa suotuisampaa eläkkeiden indeksointikaavaa ja sosiaalivakuutusmaksun eriyttämistä lasten lukumäärän mukaan.

               (7)Parlamentti hyväksyi tammikuussa 2017 finanssipoliittista vastuuta koskevan lain, jonka avulla pyritään puuttumaan Tšekin finanssipolitiikan suurimpiin puutteisiin; se näet todettiin hiljattain tehdyssä arvioinnissa EU:n heikoimmaksi. Sääntöjen täytäntöönpanoa valvovaa riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa ei ole vielä nimitetty. Uusien toimenpiteiden täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta julkisen talouden kehyksestä tulisi tehokkaampi ja vakaampi.

               (8)Tšekissä on haasteita korruption ehkäisemisessä sekä julkisten hankintojen tehottomuudessa. Vaikka useita hallituksen korruptiontorjuntaohjelmaan liittyviä toimenpiteitä on jo toteutettu ja muita uudistuksia on vireillä, käytännössä korruptio ei aina johda syytetoimiin. Tšekin julkisten hankintojen käytäntöihin ei yleensä liity riittävästi kilpailua, mistä ovat osoituksena sellaisten menettelyjen suuri määrä, joissa tehdään vain yksi tarjous, ja sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua, erityisesti IT-alalla. Riittämätön koulutustuki sekä yhdistettyjen hankintarakenteiden ja osaamiskeskusten puuttuminen heikentävät julkisten hankintojen ammattimaisuutta ja vaikeuttavat kustannustehokkuuden kannalta hyvän tuloksen saavuttamista. Oireellista on myös se, että laatu on hyvin harvoin tarjouskilpailujen ratkaisuperuste. Sähköisiin hankintamenettelyihin siirtymisessä on edelleen suuria haasteita. Sitä varten olisi muun muassa parannettava valtion omistamaa sähköisten hankintamenettelyjen alustaa (National Electronic Tool) ja selkeytettävä Tšekin sähköisillä hankintamarkkinoilla jo toimivien yksityisten palveluntarjoajien palveluihin sovellettavaa lainsäädäntökehystä.

               (9)Tšekin liiketoimintaympäristöä heikentävät raskas sääntelytaakka ja monet hallinnolliset esteet, jotka liittyvät erityisesti lupamenettelyihin ja veronmaksuihin. Hallitus esitteli syyskuussa 2016 rakennuslain muutosehdotuksen ja siihen liittyvän säädöksen, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja keventää rakennuslupien myöntämismenettelyä sisällyttämällä siihen ympäristövaikutusten arviointi. Muutosehdotus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Verosäännösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvat kustannukset ovat edelleen EU:n keskiarvoa suuremmat. Puutteisiin kuuluu myös se, että verosäännöstöä muutetaan usein. Verosäännösten laiminlyönteihin puuttuminen kuuluu edelleen Tšekin viranomaisten ensisijaisiin tavoitteisiin, mutta niiden yksinkertaistamiseen ei ole juuri panostettu. Myöhemmin esitettävän tuloverolain tarkoituksena on yksinkertaistaa verosäännöstöä, mutta ehdotusluonnos ei ole vielä saatavilla.

               (10)Sähköisten viranomaispalvelujen käyttö on Tšekissä lisääntynyt vuodesta 2015, mutta on edelleen EU:n tasolla tarkasteltuna vähäistä. Tšekin viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä sähköisten viranomaispalvelujen saatavuuden parantamiseksi, mutta monet niistä ovat vielä kesken eikä kaikkia ole vielä aloitettu. Vastuu palvelujen käyttöönotosta jakautuu useiden ministeriöiden kesken, ja sidosryhmien mukaan yhteistyö eri sektoreiden välillä on rajallista.

               (11)T&K-intensiteetti on lisääntynyt viime vuosina huomattavasti, mutta T&K-toimien tulosten laatu ei ole parantunut vastaavalla tavalla. T&K-järjestelmän hallinnon uudistukset jatkuvat, mutta niiden täytäntöönpano on vielä kesken. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2017 uuden arviointimenetelmän (Metodika 17+), jonka tarkoituksena on lujittaa menettelyjä rahoituksen myöntämiseksi perustutkimukseen ja soveltavaan tutkimukseen. Yhteyksiä tiedemaailman ja elinkeinoelämän välillä on pyritty vahvistamaan toteuttamalla erilaisia toimenpiteitä, jotka perustuvat Tšekin innovointialustojen jäsentävään vaikutukseen.

               (12)Oppimistulokset ovat yleensä ottaen hyvät, mutta perustaidot ovat heikentyneet. Oppilaiden sosioekonominen tausta vaikuttaa suorituksiin voimakkaasti. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti romanien heikot oppimistulokset ovat selkeä huolenaihe. On arvioitu, että hyvin suuri osa romanilapsista keskeyttää koulunkäynnin. On hyväksytty huomattava määrä osallistavaa koulutusta koskevia lainsäädäntö- ja hallintotoimia, joiden täytäntöönpano on nyt alkamassa. Näiden toimien odotetaan edistävän koulutustasoon ja oppimistuloksiin liittyvän kuilun kaventamista romanilasten ja muiden lasten välillä. Parlamentti hyväksyi maaliskuussa 2016 koulutuslain muutoksia, joilla viimeinen esikouluvuosi sisällytetään oppivelvollisuuteen ja varmistetaan, että sitä nuoremmilla lapsilla on oikeus tarhapaikkaan. Koulutusjärjestelmän piirissä ilmenevä epätasa-arvo muodostaa kuitenkin esteen, joka vaikeuttaa inhimillisen pääoman kehittämistä ja heikentää myös myöhemmin elämässä työmarkkinoilla saavutettavia tuloksia. Opettajien työtehtävien lisääntyminen ja opettajien ikääntyminen tarkoittaa, että opettajan ammatin houkuttelevuus on edelleen haaste. Tämä johtuu osittain verrattain pienistä palkoista, vaikka palkkoja onkin viime vuosina nostettu. Hallitus on vihdoin monien lykkäysten jälkeen hyväksynyt opettajien ja pedagogisen henkilöstön uuden urajärjestelmän, jonka avulla pyritään lisäämään ammatin houkuttelevuutta. Opettajien täydennyskoulutusmahdollisuuksia kehitetään huomattavien EU-varojen turvin. Ammatillinen koulutus liittyy erityisesti sekaryhmien opettamiseen ja osallistavaan koulutukseen. Korkeakoulutusuudistus hyväksyttiin parlamentissa tammikuussa 2016, ja nyt on seurattava sen tuloksia. Suunnitteilla on myös korkeakoulujen rahoitusjärjestelmän uudistus.

               (13)Tšekin työttömyysaste on edelleen alentunut. Työmarkkinaolosuhteiden kiristymisen vuoksi työnantajien on entistä vaikeampi rekrytoida työntekijöitä. Puutteita olisi edelleen varaa parantaa lisäämällä aliedustettujen ryhmien, kuten pienten lasten äitien, matalan osaamistason työntekijöiden ja romanien, osallistumista työmarkkinoille. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia ja toteuttamalla asianmukaista ja kohdennettua työmarkkinapolitiikkaa ja yksilöllisiä palveluja. Pienten lasten äitien osallistumista työmarkkinoille vaikeuttavat jatkuva pula etenkin alle 3-vuotiaille tarjolla olevista kohtuuhintaisista ja laadukkaista päivähoitopalveluista ja pitkät vanhempainvapaaoikeudet sekä se, että vanhemmat käyttävät joustavia työaikajärjestelyjä rajallisesti ja että isät eivät juuri käytä oikeutta vanhempainvapaaseen. Viime vuosina on toteutettu jonkin verran toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Matalan osaamistason työntekijöiden työmarkkinatulokset ovat silti erityisen heikkoja kaikkiin muihin ryhmiin verrattuna. Parlamentti käsittelee parhaillaan sosiaalista asuntotarjontaa koskevaa säädöskehystä, jossa on tarkoitus määrittää kansalliset normit ja kohderyhmät.

               (14)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (15)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden ottaen huomioon erityisesti väestön ikääntymisen; parantaa julkisten menojen vaikuttavuutta erityisesti torjumalla korruptiota ja julkisten hankintojen tehottomia käytäntöjä;

               2.poistaa kasvun esteet erityisesti sujuvoittamalla rakennuslupien myöntämismenettelyjä ja jatkamalla yritysten hallintorasituksen keventämistä keskeisten sähköisten viranomaispalvelujen käyttöönoton avulla, parantamalla T&K-toiminnan laatua ja edistämällä aliedustettujen ryhmien työllisyyttä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovenian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovenian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Slovenia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovenian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Sloveniaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Sloveniaa koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  9
                Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on epätasapainoja. Pankkisektorin heikkoudet, yritysten velkaantuminen, investointien puute ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvät riskit aiheuttavat haavoittuvuutta, johon on puututtava. Luottamus on palannut Slovenian pankkisektorille. Luotonannon kasvu on kuitenkin edelleen negatiivista ja järjestämättömiä lainoja on suhteellisen paljon. Slovenian on keskeisen tärkeää puuttua julkisen talouden riskeihin, jotka johtuvat sen terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmään kohdistuvien paineiden lisääntymisestä, sekä supistaa kasvanutta julkista velkaa. Investointien esteitä on vähennettävä edelleen erityisesti julkishallinnon alalla. Työmarkkinaosapuolten osallistumista politiikan suunnitteluun ja rakenteellisten uudistusten toteuttamiseen on lisättävä erityisesti eläkkeiden, terveydenhuollon, pitkäaikaishoidon ja työmarkkinatoimien osalta.

               (3)Slovenia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  10
               .

               (5)Slovenian vuoden 2016 vakausohjelma viittaa siihen, että poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Hyväksyttävät lisämenot olivat komission mukaan 0,06 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, ja tällä hetkellä niiden arvioidaan olevan 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä sallitaan näiden lisämenojen huomioon ottaminen, sillä pakolaisvirta on poikkeuksellinen tapahtuma, jonka vaikutus Slovenian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta sallitaan. Tätä säännöstä ei sovelleta vuoden 2015 osalta, koska Slovenia oli tuolloin liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä, mutta vuoden 2016 osalta tehdään keväällä 2017 Slovenian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (6)[Sloveniaan on sovellettu vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin.] Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa rahoitusaseman asteittaista parantamista 2,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema, mikä ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, suunnitellaan saavutettavan vuonna 2020 eli ohjelmakauden jälkeen. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema viittaa kuitenkin siihen, että vuonna 2019 rakenteellinen alijäämä olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 80,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja jatkavan supistumista 73,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan Slovenian tuotantokuilun ennustetaan vuonna 2017 olevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, potentiaalisen kasvun 1,1 prosenttia ja kokonaistuotannon kasvun 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sloveniassa arvioidaan tällä perusteella olevan taloudellisesti ”hyvät ajat” vuonna 2017, mikä edellyttää 1 prosentin rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Potentiaalisen kasvun ja tuotantokuilun laskemiseen liittyy juuri Slovenian tapauksessa merkittävää epävarmuutta maan työmarkkinoiden erityistilanteen, vuosien 2008–2013 talouden voimakkaan supistumisen ja parhaillaan toteutettavien rakenteellisten uudistusten takia. Vaihtoehtoiset tuotantokuilua koskevat arviot, jotka kattavat pidemmän aikavälin ja joissa otetaan huomioon arviointitavan meneillään oleva tarkastelu, osoittavat Slovenialle tuotantokuilun muuttuvan hitaammin. Tämän mukaan olisi ennenaikaista todeta, että Sloveniassa on taloudellisesti hyvät ajat vuonna 2017. Tämän vuoksi nykytilanteessa vaikuttaisi olevan asianmukaisempaa edellyttää vuonna 2017 taloudellisesti normaalien aikojen mukaisia rakenteellisia toimia. Vaikuttaa olevan vaarana, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan vuonna 2016, ja jos politiikka ei muutu, poiketaan merkittävästi vuonna 2017. Vaikka arvioinnissa jätettäisiin huomioimatta poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen, päätelmä ei vuoden 2016 osalta muuttuisi. Slovenian ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja noudattavan sitä pitkälti vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Slovenia ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (7)Parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2015 finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain. Vielä ei kuitenkaan ole nimitetty riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa valvomaan sääntöjen toteuttamista. Lisäksi toteuttamatta ovat julkista taloutta koskevan lain tarkistukset, joita tarvitaan finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain saattamiseksi toimintakelpoiseksi ja joilla pyritään vahvistamaan budjetoinnin monivuotinen lähestymistapa lainsäädännössä.

               (8)Julkisen velan taso on selvästi yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä tekee Sloveniasta haavoittuvan nimelliskasvuun ja korkotasoon kohdistuvien häiriöiden suhteen. Samaan aikaan väestö ikääntyy Sloveniassa nopeammin kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Slovenia on alttiina suurille julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyville riskeille, sillä sen pitkän aikavälin kestävyysvajeindikaattori on jäsenvaltioiden suurin, mikä johtuu eläkkeisiin liittyvien julkisten menojen sekä terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvien menojen ennustetusta kasvusta. Ennustetut eläkkeisiin liittyvät julkiset menot ovat jäsenvaltioiden suurimpia, ja niiden arvioidaan kasvavan 11,8 prosentista (vuonna 2013) 15,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen (vuonna 2060). Vanhushuoltosuhteen ennustetaan yli kaksinkertaistuvan vuosina 2013–2060, mikä aiheuttaa merkittävää painetta eläkejärjestelmille. Ikääntymisestä aiheutuviin kustannuksiin liittyvät ennustetut implisiittiset vastuut ovat osoitus ikääntyvästä väestöstä aiheutuvista pitkän aikavälin haasteista. Lisäksi vajaan työuran tehneillä työntekijöillä on tulevaisuudessa odotettavissa eläkkeen riittävyyteen liittyviä ongelmia, sillä yhä useampien työura on epätäydellinen tai lyhyt. Ongelmat voivat johtua myös esimerkiksi myöhäisestä työmarkkinoille tulosta, katkonaisista työsuhteista ja suoritettujen eläkemaksujen vähäisyydestä. Huhtikuussa 2016 julkaistiin eläkkeitä koskeva valkoinen kirja, joka toimii laajan julkisen kuulemisen pohjana. Kuulemisen tuloksia käytetään hyväksi uudessa eläkeuudistuksessa, joka on määrä hyväksyä tämän vaalikauden aikana. Se olisi aloitettava nopeasti työmarkkinaosapuolten välisellä uudistuksen keskeisiä kohtia eli eläkeikää, eläkkeiden tasoa, indeksointia ja toisen pilarin optimikäyttöä koskevalla sopimuksella.

               (9)Pitkäaikaishoitoon käytettävien julkisten menojen ennustetaan yli kaksinkertaistuvan vuoteen 2060 mennessä väestön ikääntymisen vuoksi. Tämä aiheuttaa Slovenian julkisen talouden kestävyydelle merkittävän haasteen. Vähintään 80-vuotiaiden osuuden ennustetaan kolminkertaistuvan 4,6 prosentista (vuonna 2013) 12,4 prosenttiin vuonna 2060. Pitkäaikaishoidon kokonaiskustannukset kasvoivat 85 prosenttia vuosina 2003–2013, ja yksityiset menot kasvoivat julkisia nopeammin. Sloveniassa ei ole integroitua pitkäaikaishoitojärjestelmää. Menot keskitetään virallisiin luontoisetuuksiin, joista valtaosa käytetään laitoshoitoon, ei kotihoitoon, vaikkakin molempia koskevat luvut ovat alle EU:n keskiarvon. Terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta voidaan lisätä merkittävästi lisäämällä toimenpiteitä, joilla parannetaan perusterveydenhuollon asemaa ”portinvartijana”, siirtymällä sairaalahoidosta avohoitoon, parantamalla sairaaloiden tehokkuutta ja hallintotapaa, parantamalla terveydenhuoltopalvelujen sopimus- ja maksumenettelyjä, luomalla parempia kustannustietoja diagnoosiin sidottujen ryhmien mukauttamista varten ja kehittämällä laadukasta valvontakehystä edelleen. Yhteisten hankintojen osuus on pieni, ja alhaisimmalla hinnalla on suuri painoarvo kriteerinä. Terveydenhuoltojärjestelmästä on saatu valmiiksi kattava selvitys, ja hallitus hyväksyi vuosia 2016–2025 koskevan kansallisen terveydenhuollon selvityssuunnitelman vuoden 2015 lopussa ja parlamentti maaliskuussa 2016. Kyseessä on uudistusta koskeva strategiasuunnitelma, mutta vaikka tehokkaita ja sitovia toimenpiteitä koskevia ehdotuksia valmistellaan, niitä ei ole vielä esitetty. On myös epäselvää, puututaanko uudistuksessa keskeisiin kysymyksiin, esimerkiksi sisäänrakennettuihin automaattisten vakauttajien järjestelmiin, jotka toimisivat tulovaihtelujen puskureina suhdannevaihteluissa, tai palvelujen piiriin pääsyyn ja palvelujen laatuun. Sekä pitkäaikaishoitoa sekä terveydenhuoltoa ja sairausvakuutusta koskevan lain hyväksyminen on toistuvasti viivästynyt, ja nykyinen toimintasuunnitelma niiden hyväksymiseksi vuoden 2016 jälkipuoliskolla vaikuttaa optimistiselta.

               (10)Työmarkkinoiden toiminta paranee asteittain ja yhteiskunnallinen tilanne on vakiintunut. Työpaikkoja luodaan merkittävästi aiempaa enemmän ja työttömyys vähenee. Ikääntyvien ja matalan osaamistason työntekijöiden työvoimaosuus on kuitenkin edelleen haaste. Kaikista työttömistä yli puolet on pitkäaikaistyöttömiä, ja merkittävä osuus on matalan osaamistason työntekijöitä tai yli 50-vuotiaita. Aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä koskevilla suuntaviivoilla vuosiksi 2016–2020 jatketaan tähänastista lähestymistapaa, ja kyseisen politiikan alan menot ovat edelleen pienet. Marraskuussa 2015 hyväksyttiin väliaikaisia vapautuksia työnantajien suorittamista yli 55-vuotiaiden vastapalkattujen työntekijöiden sosiaaliturvamaksuista. Vuonna 2016 odotetaan esityksiä uusista toimenpiteistä, joilla pyritään pidentämään työuraa esimerkiksi mukauttamalla työympäristöä. Nämä toimenpiteet ovat tärkeitä myös eläkejärjestelmän kestävyyden kannalta. Palkkojen nousu oli tuottavuuden kasvun mukaista ja tuki edelleen ulkoista kilpailukykyä. Parlamentti hyväksyi marraskuussa 2015 ammattiliittojen ehdottaman lain, jossa vähimmäispalkka määriteltiin uudestaan siten, että tietyt bonukset jätettiin sen ulkopuolelle. Tämän tuloksena työnantajajärjestöt vetäytyivät työmarkkinasopimuksesta, mikä heikensi työmarkkinavuoropuhelua merkittävästi.

               (11)Järjestämättömien lainojen suhteen on saatu aikaan edistystä, vaikka niitä on edelleen paljon verrattuna aikaan ennen kriisiä. Slovenia on toteuttanut useita politiikkatoimia pankkisektorin kestävyyden parantamiseksi. Näitä ovat pankkien toimintakyvyn parantaminen ja sellaisten toimien käyttöönotto, joilla asetetaan järjestämättömien lainojen tarkat vähentämistavoitteet. Slovenia on myös ottanut käyttöön useita toimenpiteitä luottoriskin hallitsemiseksi. Myönteisiä tuloksia odotetaan vuoden 2016 puolivälissä. Politiikan ensisijaiset tavoitteet lyhyellä aikavälillä ovat joka tapauksessa järjestämättömien lainojen selvittämisen jatkaminen ja luottoriskin hallinta. Suurten yritysten operatiivinen ja taloudellinen uudelleenjärjestely on saatu valmiiksi, ja uudelleenjärjestelyä koskevia yleissopimuksia valvotaan jatkuvasti. Pankkien varainhoitoyhtiö on täysin toiminnassa, ja sen vuosia 2017–2022 koskeva strategia on vahvistettu. Vaikka pankkien varainhoitoyhtiö on edistynyt lainasalkkunsa selvittämisessä, se on edelleen merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle. Sen toimien osuus julkisen talouden 2,9 prosentin alijäämästä oli yksi prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Pankkien varainhoitoyhtiön toiminnan valvonta vaikuttaa riittämättömältä, sillä viranomaiset aliarvioivat sen alijäämän 0,7 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja vaikuttivat olevan tietämättömiä sen luottotappioiden määrästä. Myös muita uudelleenjärjestelyvälineitä on tarjolla. Suurten yritysten uudelleenjärjestelyssä aikaan saadun merkittävän edistyksen myötä Slovenia on aloittanut myös useiden pk-yritysten uudelleenjärjestelyt. Pankit toteuttavat pk-yritysten uudelleenjärjestelyä koskevia suuntaviivoja. Pk-yritysten ja mikroyritysten rahoituksen saanti on parantunut. Vaihtoehtoisten rahoituslähteiden, esimerkiksi pääomasijoitusten, piiriin pääseminen on kuitenkin edelleen rajallista. Pienet yritykset ovat edelleen liian riippuvaisia pankkien luotonannosta huolimatta siitä, että markkinoilla on tarjolla entistä enemmän oman ja vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä. Tämän vuoksi tämä segmentti on hyvin haavoittuva luottomarkkinoiden kehittymisen suhteen.

               (12)Investoinnit ovat lisääntyneet viime vuosina vaimeasti, mikä on rajoittanut Slovenian talouden tuotosta ja kasvunäkymiä. Yksityiset investoinnit vähenivät jyrkästi talouskriisin aikana, ja niiden osuus BKT:sta on supistunut siitä alkaen. Koska julkiset investoinnit ovat voimakkaasti riippuvaisia EU:n varojen dynamiikasta, talouskasvun edistämiseen ja ylläpitämiseen tarvitaan tuottavampia investointeja. Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat lisääntyneet Sloveniassa selvästi viimeisten kahden vuoden aikana pääasiassa yksityistämistoimien lisääntymisen vuoksi. Slovenian liiketoimintaympäristöä haittaavat kuitenkin edelleen meneillään oleva velkaantumisen vähentäminen ja suuri hallinnollinen rasitus erityisesti rakennusalalla, maankäytön suunnittelussa ja verosäännösten noudattamisessa. Myös säänneltyjen ammattien piiriin pääsyä ja näiden ammattien harjoittamista koskeva rajoittava sääntely haittaa sijoitusten tekemistä. Jotta Sloveniassa olisi helpompi harjoittaa liiketoimintaa, yritysten luottamusta olisi lisättävä ja julkisesta hallinnosta olisi edelleen poistettava tehottomuutta ja byrokratiaa, joka johtuu lakien ja määräysten suuresta määrästä ja lainsäädännön toistuvasta muuttumisesta. Hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevaan hallituksen asiakirjaan sisältyvistä toimenpiteistä on toteutettu noin puolet, mutta eräät olennaiset, erityisesti rakennuslupia ja maankäytön suunnittelua koskevat, toimenpiteet ovat viivästyneet.

               (13)Slovenia hyväksyi julkishallinnon kehittämistä vuosina 2015–2020 koskevan strategian täyttääkseen vuosien 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittymisen ennakkoedellytykset. Strategia kattaa useita vastuualoja ja edellyttää ministeriöiden välistä koordinointia, jos se halutaan toteuttaa asianmukaisesti ja ajoissa. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2016 toisen väliraportin korruption nollatoleranssia koskevan ohjelman toteuttamisesta, jossa on edistytty jonkin verran. Tietyt ohjelman toimenpiteet (terveydenhuoltoalan yhteiset julkiset hankinnat, pankkisektorin rikostutkinta sekä lahjomattomuutta ja korruption torjuntaa koskevan lain hyväksyminen) ovat kuitenkin viivästyneet. Lahjomattomuutta ja korruption torjuntaa koskevan lain suunniteltu muutos tarjoaa mahdollisuuden parantaa korruptionehkäisykomitean toimintaa, kun sen työn uskottavuuteen ja tehokkuuteen puututaan. Oikeusjärjestelmässä on edelleen lyhennetty oikeudenkäynteihin kuluvaa aikaa ja hyvin suuri vireillä olevien asioiden määrä on vähentynyt osittain siksi, että uusien asioiden määrä on vähentynyt. Vähennys johtuu jossain määrin myös täytäntöönpanoasioiden prosessioikeudellisen ja tilastollisen käsittelyn muutoksista. Korkein oikeus jatkaa tuomioistuinten toimintatapojen päivittämistä ja asianhallintajärjestelmien uudistamista. Vaikka maksukyvyttömyyttä koskevaa lainsäädäntöä on parannettu ja yritysten saneerausmahdollisuuksia lisätty, likvidaatiomenettelyt ovat edelleen pitkiä ja tehottomia.

               (14)Valtio osallistuu edelleen vahvasti talouselämään. Se on Slovenian suurin työnantaja ja omaisuudenhoitaja, ja sillä on maassa eniten yritysvelkaa. Sille on vuosina 2012–2015 annettu asiasta suosituksia, joiden perusteella se on luonut uuden kehyksen valtion holdingyhtiötä varten. Kehykseen kuuluu valtion omistajuutta koskeva strategia, tulosten arviointiperusteet ja hallintosuunnitelma vuodeksi 2016. Tällä järjestelmällä täydennetään vuoden 2014 lopussa hyväksyttyjä uusia valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevia säännöksiä. Strategiassa vahvistetaan valtion osallistuminen talouselämään nykyiselle tasolle ja siirretään painopistettä kohti valtionyhtiöiden tuloksen parantamista. Tämän vuoksi Slovenian valtion holdingyhtiön kehyksen tarkistuksen täytäntöönpano on yhä tärkeämpää, jotta voidaan varmistaa valtion omistuksen ja sääntelytoimien erottaminen toisistaan ja valtionyhtiöiden ammattimainen johtaminen. Tämän ja tiettyjen omaisuuserien yksityistämisen ansiosta valtion omistuksiin liittyvien vastuusitoumusten pitäisi vähentyä talousarviossa. NLB:n yksityistämisen on tarkoitus alkaa vuonna 2016 Slovenian valtion holdingyhtiön toimintasuunnitelman mukaisesti.

               (15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (16)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (17)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 3 ja 4,

               SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.sopeuttaa julkista taloutta vuosittain kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2016 ja 2017 sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on korjattu; asettaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia; lujittaa julkisen talouden kehystä nimittämällä riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston ja muuttamalla julkista taloutta koskevaa lakia; vie päätökseen ja toteuttaa pitkäaikaishoito- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksen, jolla niidenkustannustehokkuutta lisätään helposti saatavilla olevan ja laadukkaan hoidon pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; hyväksyy eläkejärjestelmän uudistuksen vuoden 2017 loppuun mennessä;

               2.parantaa työmarkkinaosapuolia kuullen matalan osaamistason ja ikääntyvien työntekijöiden työllistettävyyttä muun muassa kohdennetuilla elinikäiseen oppimiseen ja aktivointiin tähtäävillä toimenpiteillä;

               3.parantaa luottokelpoisten yritysten rahoitusedellytyksiä muun muassa helpottamalla järjestämättömien lainojen kestävää selvittämistä ja mahdollisuuksia käyttää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä; parantaa pankkien varainhoitoyhtiötä koskevan strategian asianmukaista toteuttamista;

               4.toteuttaa julkishallinnon nykyaikaistamistoimenpiteitä ja vähentää yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta; parantaa valtionyhtiöiden hallintotapaa ja tuloksia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


                         EUROOPAN
                         KOMISSIO
                                                Bryssel 13.5.2015
                                                COM(2015) 270 final
                                      Suositus
                             NEUVOSTON SUOSITUS
                 Puolan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
   sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva
                                 neuvoston lausunto
FI                                                                               FI
 ---pagebreak---                                                   Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
                        Puolan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
       sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva
                                           neuvoston lausunto
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121
   artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat3,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
             ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020.
             Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä
             keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
             mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
   (2)       Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta
             suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
             (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
             työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
             suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa
             talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           COM(2015) 270.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
FI                                                   2                                            FI
 ---pagebreak---    (3)  Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Puolan vuoden 2014
        kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Puolan vuoden 2014 tarkistetusta
        lähentymisohjelmasta.
   (4)  Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen4, mikä
        aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi
        samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös
        varoitusmekanismia koskevan kertomuksen5, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu
        niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
   (5)  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen,
        rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua
        edistävän vakauttamisen painopisteet.
   (6)  Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Puolaa koskevan vuoden 2015
        maaraportin6. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014
        hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.
   (7)  Puola toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta
        2015 ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat
        on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (8)  Puolaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää
        osiota sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin vuonna 2015.
        Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lähentymisohjelmassa, että julkisen sektorin
        alijäämää suhteessa BKT:hen supistetaan vähitellen 3,2 prosentista niin, että se on
        2,7 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2018. Komission kevään 2015
        talousennusteen perusteella voidaan katsoa, että liiallinen alijäämä on korjattu jo
        vuonna 2014, vuosi ennen määräaikaa, sillä 3 prosentin viitearvon ylitys suhteessa
        BKT:hen voidaan selittää johtuvaksi eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen
        aiheuttamista julkisen talouden nettokustannuksista. Lähentymisohjelman mukaan
        hallitus aikoo saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen – 1 prosentin rakenteellisen
        alijäämän suhteessa BKT:hen – viimeistään vuonna 2019. Julkisen talouden velka on
        suurimmillaan vuonna 2015, jolloin sen ennustetaan olevan 51,7 prosenttia suhteessa
        BKT:hen, minkä jälkeen hallitus aikoo supistaa sen 49,1 prosenttiin suhteessa
        BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva
        makrotalouden skenaario on vuonna 2015 uskottava ja vuonna 2016 suotuisa.
        Kokonaisarvioinnin perusteella Puolan odotetaan noudattavan vaadittua sopeutusta
        kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2015, sillä menojen nettokasvu jää
        vertailuarvoa pienemmäksi. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen
        alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty
        riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella on olemassa riski,
        että vaaditusta sopeutuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2016, koska
        rakenteellinen sopeutus jää alle vaaditun arvon. Tämän vuoksi vuonna 2016 tarvitaan
        lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja
        komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Puolan odotetaan pitkälti
        noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Verotuloja voitaisiin lisätä
        vähentämällä laajaa alennettujen alv-kantojen käyttöä ja tehostamalla verohallintoa.
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
FI                                               3                                             FI
 ---pagebreak---    (9)  Puolan julkisen talouden kehykselle olisi hyödyksi, jos maahan perustettaisiin
        riippumaton elin, jonka tehtävänä olisi valvoa finanssipoliittisten sääntöjen
        noudattamista sekä etu- että jälkikäteen tehtävien tarkastusten avulla, arvioida
        makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita ja analysoida julkisen talouden pitkän
        aikavälin kestävyyttä.
   (10) Vuonna 1999 toteutettu Puolan eläkejärjestelmän systeeminen uudistus kumottiin
        vuoden 2013 lopussa. Vaikka vuoden 1999 uudistuksen kumoaminen toi lyhyellä
        aikavälillä menosäästöjä, se ei paranna julkisen talouden pitkän aikavälin
        kestävyyttä,      sillä    suuremmista     sosiaaliturvamaksuista       ja    pienemmistä
        korkomaksuista lyhyellä aikavälillä saatava hyöty kumoutuu, kun julkisesta
        eläkepilarista on tulevaisuudessa maksettava suurempia eläkemaksuja. Yhteenvetona
        voidaan todeta, että vuonna 1999 toteutetun eläkejärjestelmän systeemisen
        uudistuksen kumoaminen aiheuttaa Puolan julkiselle taloudelle jonkin verran riskejä
        pitkällä aikavälillä.
   (11) Viljelijöille ja kaivostyöläisille myönnettävät sosiaaliturvaetuudet haittaavat edelleen
        ammatillista liikkuvuutta ja aiheuttavat julkiselle taloudelle huomattavat
        kustannukset. Nämä etuusjärjestelmät vähentävät työntekijöiden siirtymistä
        tuottavammille sektoreille ja edistävät piilotyöttömyyttä, minkä lisäksi ne ovat
        alhaisten jäsenmaksujen vuoksi veronmaksajille raskas taakka. Puolassa
        maataloussektori työllistää 11,4 prosenttia työvoimasta, mikä on yli kaksi kertaa niin
        paljon kuin EU:n keskiarvo, mutta se tuottaa vain 3,3 prosenttia kansallisesta
        bruttoarvonlisäyksestä. Valtion tuki viljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmään on lähes
        1 prosentti suhteessa BKT:hen ja kaivostyöläisten eläkejärjestelmään 0,5 prosenttia
        suhteessa BKT:hen. Järjestelmän rahoittamiseksi suoritettavien maksujen ja
        etuuksien välinen yhteys on heikko, ja maksut ovat enimmäkseen kiinteämääräisiä.
        Suurituloisia viljelijöitä ei voida automaattisesti sulkea järjestelmän ulkopuolelle,
        minkä       vuoksi      järjestelmä   on     altis    väärinkäytöksille.      Viljelijöiden
        sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseksi olisi ensimmäiseksi otettava käyttöön
        järjestelmä, jossa voidaan pitää kirjaa viljelijöiden tuloista ja arvioida niitä.
   (12) Puolan työmarkkinat ovat edelleen segmentoituneet. Määräaikaisten työsopimusten
        osuus on EU:n korkein, siirtyminen määräaikaisista pysyviin työsuhteisiin on
        vähäistä ja palkkaero on EU:n suurin. Jäykät irtisanomissäännökset, pitkät
        oikeudenkäynnit sekä muut työnantajia rasittavat tekijät edistävät määräaikaisten ja
        epätyypillisten työsopimusten käyttöä. Lisäksi havaittu työlainsäädännön
        soveltamisalaan kuuluvien sopimusten kalleus johtaa yksityisoikeudellisten
        sopimusten (umowy cywilno-prawne) liialliseen käyttöön (työnantajille edullisempia
        alhaisempien sosiaaliturvamaksujen vuoksi). Tällaisten sopimusten suuri määrä voi
        kuitenkin heikentää erityisesti nuorten työntekijöiden työpaikkojen laatua.
        Nuorisotyöttömyysaste on korkea osittain siksi, että työnhakijoiden pätevyys ja
        osaaminen eivät edelleenkään vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Sen vuoksi on
        edelleen jatkettava ammattikoulutusjärjestelmän uudistamista ja lisättävä
        osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on
        edelleen vähäistä. Ongelman korjaamiseksi Puolassa on lisätty esiopetuksen
        saatavuutta, mutta maa kuuluu päivähoitopalvelujen saatavuudessa edelleen EU:n
        heikoimmin suoriutuviin maihin.
   (13) Rautatiesektori kärsii korkeista ratamaksuista ja kansallisen rahoituksen
        riittämättömyydestä. Hankkeiden suunnittelu- ja täytäntöönpanomenettelyt ovat
        sääntely- ja hallintoympäristön vuoksi usein pitkiä ja raskaita. Äskettäin toteutetut
        lainsäädäntöuudistukset voivat vaikuttaa myönteisesti rautatieliikenteen kehitykseen,
FI                                             4                                                    FI
 ---pagebreak---            mutta ne tuskin edistävät ohjelmakaudella 2007–2013 käynnistettyjä
           investointihankkeita. EU:n rahoitusta rautatiesektorille on kuitenkin tarkoitus lisätä
           huomattavasti kaudella 2014–2020.
   (14)    Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan
           talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös
           lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on
           toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on
           ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali-
           ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja
           ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa
           antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen
           ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä
           suosituksista 1–4.
   (15)    Neuvosto on tutkinut Puolan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja
           sen lausunto7 ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,
   SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se
   1.      liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeuttaa julkista taloutta kohti keskipitkän
           aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2015 että vuonna
           2016 ja perustaa riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston; rajoittaa alennettujen
           alv-kantojen käyttöä;
   2.      ryhtyy mukauttamaan viljelijöiden ja kaivostyöläisten eläkejärjestelmiä muiden
           työntekijöiden eläkejärjestelmiin ja vahvistaa aikataulun asteittaisen mukauttamisen
           loppuunsaattamiselle; ottaa käyttöön järjestelmän viljelijöiden tulojen kirjaamista ja
           arviointia varten;
   3.      toteuttaa toimenpiteitä määräaikaisten ja yksityisoikeudellisten sopimusten käytön
           vähentämiseksi työmarkkinoilla;
   4.      poistaa rautatiehankkeisiin liittyvien investointien esteet.
   Tehty Brysselissä
                                                   Neuvoston puolesta
                                                   Puheenjohtaja
   7
          Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
FI                                                    5                                           FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kyproksen vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kyproksen vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta 2017
                  7
               .

               (2)Koska Kypros kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kyproksen olisi varmistettava, että suosituksista 1–5 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Kyprosta koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  8
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu
                  9
               , jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. On erityisen tärkeää, että Kypros puuttuu huomattaviin epätasapainoihin, jotka liittyvät yksityiseen, julkiseen ja ulkoiseen ylivelkaantumiseen. Maan on myös erityisen tärkeää puuttua järjestämättömien lainojen suureen määrään.

               (4)Kypros toimitti vuoden 2017 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Kyproksen kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin sitoumuksia. Se sisältää toimenpiteitä, joilla vähennetään yksityisen sektorin velkaantuneisuutta, parannetaan liiketoimintaympäristöä, helpotetaan rahoituksen saantia ja uudistetaan terveydenhuoltosektoria. Lisäksi siinä sitoudutaan uudistamaan julkista sektoria ja oikeusjärjestelmää. Kansallinen uudistusohjelma kattaa myös vuoden 2017 maaraportissa ja euroalueen suosituksessa kuvatut haasteet, kuten tarpeen käynnistää investoinnit uudelleen ja varmistaa julkisen talouden kestävyys. Jos nämä toimenpiteet toteutetaan täysimääräisesti ja esitetyn aikataulun mukaisesti, ne auttaisivat Kyproksen makrotalouden epätasapainon korjaamisessa ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa. Komissio vahvistaa Kyproksen politiikkasitoumusten arvioinnin perusteella aikaisemman arvionsa, jonka mukaan lisätoimenpiteet eivät tässä vaiheessa ole aiheellisia makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn puitteissa. Uudistussuunnitelman täytäntöönpanoa seurataan tiiviisti erityisseurannan avulla.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  10
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  11
               .

               (6)Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen vuosina 2016–2020 (julkisen talouden rahoitusasema noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella). Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, suunnitellaan saavutettavan vuonna 2017. Uudelleenlasketun
                  12
                rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan seuraavina vuosina poikkeavan tasaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta, mikä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaista. Julkisen talouden velan odotetaan olevan 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja supistuvan 99,7 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 88,8 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vakausohjelmassa esitettyihin makrotalouden oletuksiin liittyy riskejä näkymien heikkenemisestä. Ne koskevat ensi sijassa järjestämättömien lainojen suurta määrää ja ulkoisen ympäristön mahdollista heikkenemistä.

               (7)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen Kypros noudattaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Kypros noudattaa kokonaisarvioinnin perusteella tätä vaatimusta vuonna 2017. Kyprokselle suositellaan pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  13
                0,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jonka perusteella rakenteellinen sopeutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaisarvioinnin perusteella voidaan todeta, että jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Kypros poikkeaa vaatimuksesta jonkin verran vuonna 2018. Kyproksen ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Kyproksen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018.

               (8)Julkinen velka vähenee, mutta sen kestävyyteen kohdistuu edelleen riskejä. Useiden äskettäin toteutettujen julkisen talouden toimenpiteiden sekä tärkeimpien rakenneuudistusten täytäntöönpanon viivästymisen odotetaan johtavan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemiseen ja riskiin, että mahdollisuudet kasvua lisääviin julkisiin investointeihin vähenevät.

               (9)Vaikka Kyproksen julkisen sektorin palkkakustannukset ovat euroalueen suurimpia (prosentteina suhteessa BKT:hen), sille on edelleen ominaista tehottomuus. Makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä työmarkkinaosapuolten kanssa suunniteltiin ja hyväksyttiin joukko uudistuksia, joilla pyritään ratkaisemaan kyseinen ongelma. Näitä olivat muun muassa sitovan pysyvän mekanismin käyttöönotto julkisen sektorin työntekijöiden palkkojen nousun rajoittamiseksi ja julkishallinnon kattava uudistus. Näiden lakiuudistusten hyväksyminen on kuitenkin kohdannut esteitä, erityisesti sen jälkeen kun parlamentti äänesti uudistuksia vastaan joulukuussa 2016. Ennen kuin julkisen sektorin palkkojen nousua rajoittava mekanismi hyväksytään sitovassa muodossaan, sitä sovelletaan työehtosopimusten nojalla vuoteen 2018 asti.

               (10)Joitain uudistuksia on tehty korruptioon puuttumiseksi. Viime aikoina toteutettuja toimia ovat olleet uudistukset julkisten hankintojen ammattimaisuuden lisäämiseksi paikallistasolla ja joulukuussa 2015 hyväksytty puolueiden rahoitusta koskeva laki. Perustuslaillinen muutos, joka mahdollistaa varojen ilmoittamisen virkamiesten osalta, hyväksyttiin vuonna 2016. Korruption torjuntaa käsittelevällä koordinointielimellä ei ole kuitenkaan riittävästi henkilöstöä eikä virkamiesten kurinpitojärjestelmän heikkouksiin ole edelleenkään puututtu.

               (11)Kyproksella on edelleen vakavia haasteita myös tuomioistuinjärjestelmän toiminnassa. Tehottomat tuomioistuinmenettelyt ja rajalliset resurssit johtavat siihen, että asioiden käsittely tuomioistuimissa kestää huomattavan pitkään. Tämä puolestaan heikentää liiketoimintaympäristöä ja erityisesti uusien ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien toimintaa. Viimeksi mainittu on otettu käyttöön yksityishenkilöiden ylivelkaantumisen vähentämiseksi niin, että pankeille ja velallisille tarjotaan kannusteita, jotta ne sopisivat uudelleenjärjestelyistä. Näiden välineiden tuloksellisuutta heikentävät kuitenkin monet tekijät, muun muassa edellä mainitut tuomioistuinjärjestelmän tehottomuudet, heikot hallinnolliset valmiudet ja se, etteivät luotonottajat ole juurikaan tietoisia menettelyistä. Saantokirjojen myöntämisessä ja siirtämisessä on myös edelleen huomattavasti ruuhkaa ja viiveitä. Tämä heikentää osaltaan velan supistamistoimien tehoa ja vaikeuttaa asuntomarkkinoiden elpymistä.

               (12)Järjestämättömien lainojen määrä on vähenemässä, mutta se on edelleen hyvin korkea, mikä haittaa pankkisektorin moitteetonta toimintaa ja vaikuttaa reaalitalouden luototukseen. Pankit eivät ole saavuttaneet Kyproksen keskuspankin kanssa sovittuja lainojen uudelleenjärjestelytavoitteita, mikä merkitsee sitä, että kohdentamisjärjestelmää on laajennettava ja tehostettava ja tehtävä siitä sitovampi, erityisesti asettamalla kunnianhimoiset tavoitteet järjestämättömien lainojen vähentämiselle pankkien sitä koskevien strategioiden mukaisesti. Maksulaiminlyöntien uusiutumisaste on edelleen korkea, mikä on paljastanut mahdollisia puutteita lainojen uudelleenjärjestelyratkaisuissa. Riskivaraukset lisääntyivät, mutta niiden taso on edelleen alle euroalueen keskiarvon, mikä korostaa tarvetta varmistaa, että vakuudet arvostetaan luotettavasti niin, että ne tukevat asianmukaisia riskivarauksia. Lainojen jälkimarkkinoiden ja lainojen arvopaperistamiskehyksen puuttuminen rajoittaa mahdollisuuksia nopeuttaa velkavivun purkamista ja järjestämättömien lainojen siirtämistä pois pankkien taseista. Tämä edellyttää uusia sääntely- ja lainsäädäntötoimia, joilla saadaan käyttöön tarvittavat välineet pankkien tasehallinnan helpottamiseksi. Lisäksi vakuutus- ja eläkerahastojen valvonnan hallintotapa ja hallinnolliset valmiudet ovat edelleen heikkoja, mikä aiheuttaa rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä.

               (13)Kyproksen talouden elpyminen jatkuu. Potentiaalinen kasvu on kuitenkin vielä heikkoa, sillä sitä rajoittavat rakenneuudistusten rajallinen täytäntöönpano, investointien pullonkaulat ja liiketoimintaympäristön puutteet. Kasvuun tähtäävässä toimintasuunnitelmassa esitettyjä aloitteita toteutetaan parhaillaan, joskin melko hitaasti. Strategisia investointeja houkutteleva ja helpottava lainsäädäntöehdotus on vielä valmisteluvaiheessa. Hallitus pyrkii parantamaan keskisuurten ja pienten yritysten rahoituksen saantia. Tämän kiireellisen ongelman ratkaisemiseksi on käynnistetty joitakin uusia kohdennettuja aloitteita, kuten kansallisessa uudistusohjelmassa on esitetty. Suurin osa näistä uusista rahoituksen saantia edistävistä aloitteista on kuitenkin edelleen alkuvaiheessa. Yksityistämistoimet, joilla pyritään houkuttelemaan maahan tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja, ovat kohdanneet poliittista vastustusta ja monissa tapauksissa toimien toteuttaminen on pysähtynyt. Energia-alan uudistaminen voi myös olla tärkeää kilpailukyvyn lisäämiseksi, mutta sen täytäntöönpano on viivästynyt. Viivästykset koskevat erityisesti Kyproksen sähköviranomaisen toimintojen eriyttämistä ja uusien sähkömarkkinoiden luomista, joka riippuu vielä siirtoverkonhaltijan tosiasiallisen riippumattomuuden varmistamisesta.

               (14)Työttömyys on vähentynyt mutta pysyttelee edelleen korkeana, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien keskuudessa. Suunnitelmia, joiden tavoitteena on lisätä julkisten työvoimaneuvojien määrää ja parantaa heidän erikoistumistaan, ei ole vielä pantu täytäntöön. Lisäksi on todennäköistä, että heidät otetaan palvelukseen määräaikaisilla työsopimuksilla, mikä ei ratkaise ongelmia rakenteellisesti. Tämä tarkoittaa, ettei edelleenkään ole riittävästi valmiuksia vastata työnhakijoiden tarpeisiin, erityisesti kun on kyse niistä, joilla on enemmän vaikeuksia integroitua työmarkkinoille, ja toteuttaa toimenpiteitä heidän aktivoimisekseen. Aktiivisen työvoimapolitiikan ohjelmien sekä toimeentulotukijärjestelmien vaikutusta rajoittaa yhä laadunarviointitoimien ja jatkotoimenpiteiden vähäisyys.

               (15)Kyproksen koulutusmenot ovat edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Oppimistulokset ovat kuitenkin alhaiset, ja ne ovat jopa laskeneet edellisiin vuosiin verrattuna. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2015 tulosten mukaan kyproslaisten perustaidot matematiikassa, luonnontieteissä ja lukemisessa ovat EU:n heikoimpia. Vaikka hiljattain käyttöön otetut korjaavat toimenpiteet, kuten opettajien nimittämisessä sovelletun järjestelmän parantaminen ja koulujen opetussuunnitelmien uudistaminen, ovat ensiaskelia oikeaan suuntaan, suunniteltuja uudistuksia täydentävät lisätoimet, kuten opettajien arviointi, voisivat huomattavasti parantaa tilannetta.

               (16)Osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen työmarkkinoilla ei ole juurikaan puututtu, mikä vaikuttaa pitkän aikavälin kestävän kasvun mahdollisuuksiin. Keskiasteen ammatilliseen koulutukseen osallistuminen on vähäistä ja korkea-asteen koulutuksen tarkoituksenmukaisuus työmarkkinoiden kannalta on heikko, mikä on johtanut siihen, että suuri osa korkea-asteen tutkinnon suorittaneista työskentelee ammateissa, jotka eivät välttämättä edellytä korkea-asteen tutkintoa.

               (17)Kyproksella ei ole edelleenkään yleistä terveydenhuoltoa, ja terveydenhuoltoalaa leimaa eriasteinen tehottomuus. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia saada riittävää ja tuloksellista hoitoa. Lainsäädäntö, jonka tavoitteena on luoda kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä ja lisätä julkisten sairaaloiden autonomiaa, on terveydenhuoltoalan valmiuksien ja kustannustehokkuuden parantamisen kannalta olennaista, mutta se odottaa vielä parlamentin hyväksymistä.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kyprokselle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  14
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

               SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018; hyväksyy vuoden 2017 loppuun mennessä keskeiset lainsäädäntöuudistukset, joiden tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin ja erityisesti julkishallinnon toiminnan, valtionyhtiöiden hallintotavan ja paikallishallinnon tehokkuutta;

               2.lisää oikeusjärjestelmän tehokkuutta uudistamalla siviiliprosesseja, toteuttamalla asianmukaiset tietojärjestelmät ja parantamalla tuomioistuinten erikoistumista; toteuttaa lisätoimenpiteitä poistaakseen ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien täysimääräisen täytäntöönpanon esteet sekä varmistaa, että järjestelmät, joiden avulla annetaan saantokirjoja ja siirretään kiinteään omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ovat luotettavia ja nopeita;

               3.nopeuttaa järjestämättömien lainojen vähentämistä asettamalla pankeille määrällisiä ja aikataulutettuja tavoitteita ja varmistamalla, että vakuudet arvostetaan luottoriskien kattamista varten täsmällisesti; luo edellytykset toimiville järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoille; yhdentää vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen valvonnan ja vahvistaa sitä;

               4.nopeuttaa kasvuun tähtäävän toimintasuunnitelman toteuttamista, keskittyen erityisesti strategisten investointien nopeuttamiseen ja rahoituksen saannin parantamiseen, ja käynnistää uudelleen vuoden 2017 loppuun mennessä yksityistämissuunnitelman täytäntöönpanon; eriyttää Kyproksen sähköviranomaisen omistajuuden vuoden 2017 loppuun mennessä;

               5.vauhdittaa uudistuksia, joilla pyritään lisäämään julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia ja parantamaan aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteiden toteuttamisen laatua; saattaa koulutusjärjestelmän uudistamisen päätökseen, jotta voidaan parantaa koulutuksen työmarkkinarelevanssia sekä tuloksellisuutta, mukaan lukien opettajien arviointi; hyväksyy vuoden 2017 loppuun mennessä sairaalauudistusta koskevan lainsäädännön ja kattavan yleisen terveydenhuollon.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (13)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (14)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.