               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen muuttamiseksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehdyn Euroopan unionin ja Japanin välisen sopimuksen
                  1
                tarkoituksena on edistää tällä alalla tehtävää yhteistyötä EU:n ja Japanin välillä. Sopimuksen mukaan pyynnön vastaanottavan valtion on pyynnön esittävän valtion pyynnöstä annettava keskinäistä oikeusapua rikosasioissa tutkinnan, syytetoimien ja muiden menettelyjen, kuten oikeudenkäyntien, yhteydessä. Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat nykyaikaiset yhteistyövälineet, kuten videokokoukset ja pankkitietojen vaihto. Kyseessä on EU:n ensimmäinen ns. itsenäinen sopimus toisen maan kanssa. Mikään yksittäinen jäsenvaltio ei ollut aiemmin tehdyt vastaavaa erillistä sopimusta Japanin kanssa.

               Direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta
                  2
               , jäljempänä ’direktiivi’, tuli voimaan 6. toukokuuta 2016, ja jäsenvaltioiden oli määrä saattaa se osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 6. toukokuuta 2018 (direktiivin 63 artiklan 1 kohta). Verrattuna direktiivillä kumottuun ja korvattuun puitepäätökseen
                  3
                direktiivi on paljon kattavampi ja täydellisempi horisontaalinen tietosuojaväline. Sitä sovelletaan toimivaltaisten viranomaisten suorittamaan sekä kotimaiseen että rajat ylittävään henkilötietojen käsittelyyn rikosten ennalta ehkäisemistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia taikka rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelua ja tällaisten uhkien ehkäisyä varten (direktiivin 1 artiklan 1 kohta).

               Direktiivin 62 artiklan 6 kohdassa edellytetään, että komissio tarkastelee 6. toukokuuta 2019 mennessä muita unionin säädöksiä, joilla säännellään lainvalvontatarkoituksessa tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä arvioidakseen, olisiko niitä yhdenmukaistettava tämän direktiivin kanssa, ja tekee tarvittaessa ehdotuksia niiden muuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen lähestymistapa henkilötietojen suojaan.

               Komissio täytti tämän velvoitteen antaessaan 24. kesäkuuta 2020 tiedonannon Toimet aiemman kolmannen pilarin säännöstön yhdenmukaistamiseksi tietosuojasääntöjen kanssa
                  4
               . Tiedonannossa luetellaan 10 säädöstä, jotka olisi yhdenmukaistettava direktiivin kanssa, ja esitetään tätä koskeva aikataulu. Tiedonannon mukaan Japanin kanssa tehty sopimus on yksi niistä välineistä, jotka edellyttävät kohdennettuja muutoksia sen varmistamiseksi, että sopimus on täysin yhdenmukainen direktiivin kanssa. Komissio ilmoitti esittävänsä asiaa koskevan suosituksen neuvostolle vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon aikana. Tämä on nyt tuo suositus.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Ehdotuksen tarkoituksena on saattaa sopimuksen tietosuojasäännöt direktiivissä vahvistettujen periaatteiden ja sääntöjen mukaisiksi, jotta sopimuksen soveltamista varten voidaan luoda vahva ja johdonmukainen tietosuojakehys.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ei sovelleta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Tämä ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 3 ja 4 kohtaan.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio antaa suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen ja suunnitellun sopimuksen aiheen mukaan joko unionin neuvottelijan tai unionin neuvotteluryhmän johtajan nimeämisestä. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdassa määrätään, että neuvosto voi antaa neuvotteluohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Vain unioni voi käydä neuvotteluja sopimuksen muuttamiseksi.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tämä ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen sopimuksen yhdenmukaistamiseksi henkilötietojen suojaa koskevan voimassa olevan unionin lainsäädännön ja erityisesti direktiivin kanssa. Sen tarkoituksena ei ole muuttaa sopimukseen perustuvia yhteistyömekanismeja. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti suosituksessa ei ylitetä sitä, mikä on asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

               •Toimintatavan valinta

                  Ei sovelleta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Tämä ehdotus on jatkoa tarkastelulle, jonka komissio teki direktiivin 62 artiklan 6 kohdan nojalla ja joka esitettiin tiedonannossa Toimet aiemman kolmannen pilarin säännöstön yhdenmukaistamiseksi tietosuojasääntöjen kanssa. Tiedonannossa luetellaan kohdat, joiden osalta yhdenmukaistaminen on tarpeen. Siinä todetaan erityisesti tarve parantaa sopimukseen sisältyviä tietosuojatakeita.

               Sopimuksen voimassa olevissa määräyksissä ja erityisesti 8 artiklassa (avunpyynnöt) ja 13 artiklassa (salassapitosuoja ja käyttörajoitukset) määrätään seuraavaa:

               pyynnössä on oltava selostus pyydetyn avun tarkoituksesta sekä tutkinnan, syytetoimien tai muun menettelyn, kuten oikeudenkäynnin, kohdetta koskevat tosiseikat; ja

               pyynnön esittänyt valtio ei saa käyttää henkilötietoja muihin kuin pyynnössä kuvattuihin tarkoituksiin ilman pyynnön vastaanottaneen valtion etukäteistä suostumusta.

               Tarkastelun mukaan muutoksia on tehtävä muun muassa seuraavilla osa-alueilla:

               ·tietojen laatua ja turvallisuutta koskevat määräykset;

               ·tietojen kirjausta ja säilyttämistä koskevat säännöt;

               ·erityisten henkilötietoryhmien käsittelyä koskevat takeet;

               ·tietojen edelleen siirtämistä koskevat rajoitukset; ja

               ·valvontaa ja yksilöiden käytettävissä olevia oikeussuojakeinoja koskevat säännöt.

               Tässä suosituksessa pyydetään neuvoston valtuutusta sopimuksen muuttamista koskevien neuvottelujen aloittamiseen, jotta voitaisiin sopia uusista määräyksistä, joiden avulla unioni voi varmistaa direktiiviin perustuvien velvoitteidensa noudattamisen.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojensa mukaisesti komissio julkaisi etenemissuunnitelman, jossa hahmotellaan aloitetta neuvoston päätöstä koskevaksi suositukseksi aiheesta ”EU:n ja Japanin välinen sopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa – ehdotettu yhdenmukaistaminen EU:n tietosuojasääntöjen kanssa”
                     5
                  . Sidosryhmiä pyydettiin antamaan palautetta 14. tammikuuta – 11. helmikuuta 2021. Tänä aikana ei saatu yhtään kannanottoa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio otti tarkastelussaan huomioon tutkimuksen, joka tehtiin osana Euroopan parlamentin pilottihanketta ”EU:n tiedonkeruuvälineiden ja -ohjelmien tarkastelu perusoikeuksien kannalta”
                     6
                  . Tutkimuksessa kartoitettiin direktiivin 62 artiklan 6 kohdan soveltamisalaan kuuluvia unionin säädöksiä ja yksilöitiin säännöksiä, jotka mahdollisesti edellyttävät yhdenmukaistamista tietosuojakysymysten suhteen.

               •Vaikutustenarviointi

               Tämän ehdotuksen vaikutus rajoittuu toimivaltaisten viranomaisten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn neuvoston puitepäätöksen 2002/465/YOS
                  7
                yhteydessä. Direktiivistä johtuvien uusien velvoitteiden vaikutusta arvioitiin direktiiviä valmisteltaessa. Tämän vuoksi erityinen tätä ehdotusta koskeva vaikutustenarviointi on tarpeeton.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

               Oikeus henkilötietojen suojaan on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa, SEUT-sopimuksen 16 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa. Tietosuoja liittyy läheisesti myös yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen, josta määrätään perusoikeuskirjan 7 artiklassa. EU:n tietosuojalainsäädännöllä pyritään varmistamaan henkilötietojen korkeatasoinen suoja.

               Tässä suosituksessa pyydetään lupaa aloittaa neuvottelut Japanin kanssa tehdyn sopimuksen muuttamiseksi siten, että voidaan vahvistaa asianmukaiset takeet, joilla varmistetaan jäsenvaltioille direktiivissä asetettujen velvoitteiden noudattaminen. Tämä vaikuttaisi myönteisesti yksityisyyttä ja tietosuojaa koskeviin perusoikeuksiin.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei sovelleta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen muuttamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen
                  8
                muuttamiseksi.

               (2)Sopimuksen nojalla suoritettavassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava sovellettavia tietosuojasääntöjä. Sopimuksen tietosuojamääräyksiä olisi tarkasteltava uudelleen ja olisi sovittava uusista määräyksistä, joiden avulla unioni voi varmistaa, että tällainen käsittely on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680
                  9
                mukaista.

               (3)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725
                  10
                42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausuntonsa ...
                  11
               ,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Valtuutetaan komissio aloittamaan neuvottelut keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen muuttamiseksi.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut olisi käytävä [neuvoston nimeämää erityiskomiteaa] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan unionin ja Japanin välinen sopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa (EUVL L 39, 12.2.2010, s. 20), allekirjoitettu Brysselissä 30. marraskuuta 2009 ja Tokiossa 15. joulukuuta 2009. Sopimus tuli voimaan 2. tammikuuta 2011.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (3)

                        Neuvoston puitepäätös 2008/977/YOS, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008, rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Pilottihankkeen tilasi Euroopan parlamentti, sitä hallinnoi komissio ja sen toteutti ulkopuolinen toimeksisaaja (ryhmä riippumattomia asiantuntijoita), jonka komissio valitsi parlamentin vahvistamien kriteerien perusteella. Hankkeen tuotokset kuvastavat toimeksisaajan näkemyksiä ja mielipiteitä, eikä komissio ole vastuussa niiden sisältämien tietojen käytöstä;

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Neuvoston puitepäätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, yhteisistä tutkintaryhmistä (EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1).

                     (8)

                        Euroopan unionin ja Japanin välinen sopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa (EUVL L 39, 12.2.2010, s. 20).

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (10)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

                     (11)

                        EUVL C …

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.6.2021
            COM(2021) 269 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta aloittaa neuvottelut keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen muuttamiseksi

               LIITE

               Neuvotteluohjeet keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin ja Japanin välillä tehdyn sopimuksen muuttamiseksi

               Komission olisi pyrittävä neuvottelujen aikana saavuttamaan tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä:

               (1)Muutosten yleisenä tavoitteena on tukea ja lujittaa jäsenvaltioiden ja Japanin välistä yhteistyötä rikosasioissa annettavan keskinäisen oikeusavun alalla lujittamalla henkilötietojen suojaa koskevia takeita. Muutoksilla ei pitäisi muuttaa sopimuksen mukaisen yhteistyön tarkoitusta tai muotoja.

               (2)Sopimuksessa ja erityisesti sen 8 artiklassa (avunpyynnöt) ja 13 artiklassa (salassapitosuoja ja käyttörajoitukset) edellytetään jo nyt seuraavaa:

               –pyynnössä on oltava selostus pyydetyn avun tarkoituksesta sekä tutkinnan, syytetoimien tai muun menettelyn, kuten oikeudenkäynnin, kohdetta koskevat tosiseikat; ja

               –pyynnön esittänyt valtio ei saa käsitellä henkilötietoja muita kuin pyynnössä kuvattuja tarkoituksia varten ilman pyynnön vastaanottaneen valtion etukäteistä suostumusta.

               Nämä määräykset tukevat käyttötarkoituksen määrittelyä ja sen rajoittamista koskevien periaatteiden noudattamista.

               (3)Muutoksilla olisi varmistettava, että sopimuksessa määrätään direktiivissä (EU) 2016/680
                  1
                tarkoitetuista asianmukaisista tietosuojatakeista sopimuksen nojalla tapahtuvaa henkilötietojen siirtoa varten, asianomaisten henkilöiden kansalaisuudesta tai asuinpaikasta riippumatta.

               (4)Muutoksiin olisi sisällytettävä erityisesti seuraavat lisätakeet, joita kaikkien pyynnössä kuvattuihin tutkinta- ja syytetoimiin tai muihin menettelyihin, kuten oikeudenkäyntiin, osallistuvien viranomaisten on noudatettava:

               (a)vaatimus varmistaa, että kaikki osapuolten välillä siirrettävät henkilötiedot ovat tarpeen pyynnön tarkoituksen saavuttamiseksi sopimuksen tavoitteiden ja soveltamisalan mukaisesti ja että tiedot ovat asianmukaisia ja olennaisia eivätkä liian laajoja siihen tarkoitukseen, jota varten niitä käsitellään;

               (b)vaatimus varmistaa, että henkilötiedot ovat täsmällisiä ja tarvittaessa päivitettyjä, että henkilötiedot, jotka eivät täytä tätä vaatimusta, poistetaan tai oikaistaan, ja että toiselle osapuolelle ilmoitetaan, jos on viitteitä siitä, että henkilötiedot ovat virheellisiä tai vanhentuneita tai että ne ovat muuttuneet sellaisiksi;

               (c)vaatimus varmistaa, että henkilötietoja ei säilytetä pidempään kuin on tarpeen sitä tarkoitusta / niitä tarkoituksia varten, jota/joita varten ne on siirretty;

               (d)vaatimus varmistaa, että sellaisten henkilötietojen siirtäminen ja myöhempi käsittely, joista ilmenee rotu tai etninen alkuperä, poliittisia mielipiteitä, uskonnollinen tai filosofinen vakaumus taikka ammattiliiton jäsenyys, sekä geneettisten tietojen, luonnollisen henkilön yksiselitteiseen tunnistamiseen tarkoitettujen biometristen tietojen tai terveyttä taikka luonnollisen henkilön seksuaalista käyttäytymistä ja seksuaalista suuntautumista koskevien tietojen käsittely sallitaan vain, jos tällaiseen siirtämiseen ja myöhempään käsittelyyn sovelletaan asianmukaisia suojatoimia, joilla puututaan käsittelystä aiheutuviin riskeihin;

               (e)vaatimus toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet, jotta voidaan osoittaa vaatimusten noudattaminen;

               (f)vaatimus varmistaa henkilötietojen turvallisuus asianmukaisilla teknisillä ja organisatorisilla toimenpiteillä, mukaan lukien tietoihin pääsyä koskevat rajoitukset, ja ilmoittaa henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta;

               (g)mekanismi sen varmistamiseksi, että asianomaiselle henkilölle tai asianomaisille henkilöille ilmoitetaan kaikista tietojen siirroista ja että heidän saatavilleen asetetaan käsittelyä koskevat perustiedot, ellei tarvittavista ja oikeasuhteisista rajoituksista muuta johdu;

               (h)vaatimus varmistaa, että asianomaisilla henkilöillä on täytäntöönpanokelpoinen tiedonsaantioikeus (käsittelyä koskevat perustiedot mukaan lukien), oikeus oikaista ja poistaa tiedot, ellei tarvittavista ja oikeasuhteisista rajoituksista muuta johdu, ja vaatimus vahvistaa asianmukaiset takeet sellaisten päätösten osalta, jotka on tehty siirrettyjen henkilötietojen yksinomaan automaattisen käsittelyn perusteella ja joista aiheutuu asianomaisille henkilöille kielteisiä vaikutuksia;

               (i)kun sopimuksen 13 artiklan 1 kohdan nojalla vaaditaan pyynnön vastaanottaneen valtion etukäteissuostumus, kyseisen valtion on arvioitava kaikki merkitykselliset seikat ja erityisesti seuraavat:

               –käsittelyn alkuperäinen tarkoitus;

               –myöhemmän käsittelyn tarkoitus; ja

               –se, vastaako tiedot vastaanottavan viranomaisen jaettavien henkilötietojen osalta takaama henkilötietojen suojan taso sopimuksessa taattua tasoa;

               (j)vaatimus varmistaa, että osapuolten välillä sovittujen takeiden noudattamista valvoo yksi tai useampi valvontaviranomainen, jolla on tehokkaat tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet ja erityisesti valtuudet käsitellä yksityishenkilöiden valituksia henkilötietojensa käytöstä, ottaen huomioon tuomioistuinten lainkäyttötehtäviensä yhteydessä suorittaman henkilötietojen käsittelyn erityispiirteet; ja

               (k)vaatimus varmistaa, että yksityishenkilöille annetaan tehokkaat oikeussuojakeinot siltä varalta, että edellä mainittuja takeita ei noudateta.

               (5)Muutetussa sopimuksessa olisi määriteltävä keskeiset käsitteet, mukaan lukien ’henkilötiedot’, direktiivin (EU) 2016/680 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 513 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            jolla annetaan neuvoston lausunto Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelmasta
            {SWD(2021) 501 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               jolla annetaan neuvoston lausunto Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelmasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen
                  2
                yleisen poikkeuslausekkeen
                  3
                aktivoimisesta. Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.
                  4

               (2)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Kypros
                  5
                toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kypros harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

               (3)Euroalueen talouspolitiikasta annetun neuvoston suosituksen mukaan finanssipolitiikka olisi pidettävä elvyttävänä kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan, politiikkatoimet olisi räätälöitävä vastaamaan kunkin maan olosuhteita ja niiden olisi oltava oikea-aikaisia, väliaikaisia ja kohdennettuja.
                  6
                 Kunhan epidemiologiset ja taloudelliset olosuhteet sen sallivat, hätätilanteen toimenpiteistä olisi luovuttava asteittain ja samalla olisi torjuttava kriisin sosiaalisia ja työmarkkinavaikutuksia. Olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava uudistuksia, joilla vahvistetaan terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               (4)Komissio antoi 18 päivänä marraskuuta 2020 euroalueen jäsenvaltioiden vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia koskevat lausuntonsa, jotka perustuivat finanssipoliittisten toimenpiteiden laadulliseen arviointiin. Komissio katsoi, että Kyproksen alustava talousarviosuunnitelma oli yleisesti ottaen neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksymien finanssipolitiikkaa koskevien suositusten mukainen ja että useimmilla suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä tuettiin taloudellista toimeliaisuutta huomattavan epävarmassa tilanteessa.

               (5)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241
                  7
                tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (6)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  8
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea EU:n kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

               (7)Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.
                  9

               (8)Kypros toimitti vuoden 2021 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2021 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti.

               (9)Vuonna 2020 Kyproksen julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 118,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli –7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Kypros on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2020 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Kyproksen julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 jäsenvaltion julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentynyt riittävän nopeasti. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu eikä myöskään velkakriteeriä ole noudatettu.

               (10)Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2021 ja 2022 suotuisa. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan Kyproksen reaalisen BKT:n odotetaan kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022. Vakausohjelman mukaan Kyproksen talouden odotetaan kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022. Ohjelman suhteellisesti nopeampi kasvu vuonna 2021 johtuu voimakkaammasta yksityisestä kulutuksesta.

               (11)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka supistuu 111,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna –6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä ennusteet vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

               (12)Kypros on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Kyproksen vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai sellaisia, että niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä.

               (13)Vuoden 2021 vakausohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineestä avustuksilla rahoitettavat investoinnit ja uudistukset ovat 0,6 prosenttia vuonna 2021, 0,4 prosenttia vuonna 2022, 0,4 prosenttia vuonna 2023 ja 0,4 prosenttia vuonna 2024. Komission ennusteessa taasen oletetaan, että suunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien kokonaisvaikutus julkiseen talouteen on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022.

               (14)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava
                  10
                ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

               Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

               Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

               Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

               Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

               (15)Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan jäsenvaltion julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 0,9 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 103,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä ennusteet ovat heikompia kuin komission kevään 2021 talousennusteessa. Komission ennusteen mukaan alijäämä on 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä johtuu pääasiassa odotettujen menojen kasvusta ja tulojen supistumisesta, ja julkisen talouden velkasuhde on 106,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022.

               Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan –0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  11
               . Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  12
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               (16)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

               (17)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden ylijäämä kasvaa vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 0,1 prosentista 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

               Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  13
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 2,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               Nykyinen arvio kymmenen vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 3½ prosenttia
                  14
               .  Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kyproksen talouden potentiaalista kasvua.

               (18)Julkisen velan suunnitellaan supistuvan suhteessa BKT:hen 99,5 prosentista vuonna 2023 92,9 prosenttiin vuonna 2024. Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin
                  15
                perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria.

               (19)Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on vähentynyt riittävästi.

               Neuvosto on arvioinut Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelman ja toimenpiteet, joita jäsenvaltio on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi,

               SUOSITTAA, ETTÄ KYPROS

               1.varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja;

               2.harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

               3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, joilla erityisesti tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (3)

                        Lausekkeella helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kyproksen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 82).

                     (6)

                        Odottaa neuvoston lopullista hyväksyntää Eurooppa-neuvoston hyväksynnän jälkeen. Euroryhmän 16 päivänä joulukuuta 2020 hyväksymä teksti on saatavilla osoitteessa
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/fi/pdf

                     (7)

                  EUVL
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021:
                     voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

                     (11)

                        Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

                     (12)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (13)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (14)

                        Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (15)

                        Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Tilastoliite, jossa esitetään taustatietoja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmien arviointia varten.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 511 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            jolla annetaan neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta
            {SWD(2021) 501 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               jolla annetaan neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen
                  2
                aktivoimisesta
                  3
               . Tiedonannossaan komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.
                  4

               (2)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Kroatia
                  5
                toteuttaisi yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kroatia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.

               (3)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241
                  6
                tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (4)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  7
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen olisi vuosina 2021 ja 2022 pysyttävä elvyttävänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odotetaan vähitellen normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuoliskolla, jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022. Jäsenvaltioiden olisi otettava finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tukea EU:n kestävää elpymistä, niiden jäsenvaltioiden, joiden kestävyysriskit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousarvioillaan elvyttävän finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti velkaantuneiden jäsenvaltioiden olisi harjoitettava maltillista finanssipolitiikkaa, mutta jatkettava samalla kansallisesti rahoitettuja investointeja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksia laadukkaiden lisäinvestointihankkeiden ja -rakenneuudistusten rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epävarmuuden aste ja julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keskipitkällä aikavälillä voidaan edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimenpiteet aikanaan vähitellen.

               (5)Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.
                  8

               (6)Kroatia toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti.

               (7)Vuonna 2020 Kroatian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 88,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli –8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Kroatia on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Kroatian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 Kroatian julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentynyt riittävän nopeasti. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu.

               (8)Lähentymisohjelmaan sisältyvien julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2021 realistinen ja vuonna 2022 suotuisa. Lähentymisohjelmassa ennustetaan etenkin, että kasvu on jonkin verran komission kevään ennusteessa oletettua voimakkaampaa vuonna 2021 (5,2 prosenttia verrattuna komission ennusteen mukaiseen 5 prosenttiin) ja etenkin vuonna 2022 (6,6 prosenttia verrattuna 6,1 prosenttiin). Tämä johtuu erityisesti kotitalouksien kulutusta ja investointeja koskevista myönteisemmistä ennusteista, kun taas komission ennuste on hieman optimistisempi viennin vaikutuksen osalta.

               (9)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistuu 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka supistuu 86,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna –4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan alijäämä ei kuitenkaan supistu vuonna 2021 niin paljon kuin lähentymisohjelmassa ennakoidaan (4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Erot ovat suurimmat tulopuolella, jonka lähentymisohjelmassa ennustetaan elpyvän selvästi nimellisen BKT:n kasvuvauhtia nopeammin. Zagrebissa ja Petrinjassa vuonna 2020 tapahtuneiden maanjäristysten jälkeisen jälleenrakentamisen odotetaan vaikuttavan menoihin, vaikkakin poikkeuksellisesti.

               (10)Kroatia on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Kroatian vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne sisältävät pääasiassa tuloveron kevennyksiä.

               (11)Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään investointien ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suhteutettuna 0,4 prosenttia vuonna 2021, 1,9 prosenttia vuonna 2022, 2,4 prosenttia vuonna 2023, 2,3 prosenttia vuonna 2024, 1,7 prosenttia vuonna 2025 ja 1 prosenttia vuonna 2026. Komission kevään talousennusteessa esitetyt julkisen talouden kehitysarviot sisältävät nämä avustukset pitkälti samaan tahtiin vuosina 2021 ja 2022.

               (12)Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvistettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattoreita on tarpeen tarkastella tämänhetkiset olosuhteet huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantokuilua koskeviin arvioihin liittyy huomattavaa epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellytetään valmiutta mukautua nopeasti pandemian kehitykseen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpiin toimenpiteisiin, kun terveysriskit pienenevät. Kolmanneksi nykytilannetta leimaa merkittävien politiikkatoimien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun EU:n talousarviosta tehdään huomattavia varainsiirtoja (esim. elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysäystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä taustaa vasten rakenteellinen rahoitusasema ei nykytilanteessa vaikuta riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa on puolestaan mukautettava
                  9
                ja täydennettävä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta voidaan arvioida perusteellisesti.

               Ensinnäkin samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousarviosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja korvataan työntekijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häiriöistä johtuvia tulonmenetyksiä. Toimenpiteiden purkamisen ehtona on, että kansanterveys- ja taloustilanne normalisoituu.

               Toiseksi, jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

               Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja lukuun ottamatta kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

               Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

               (13)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Kroatian julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 2,6 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä voimakkaasta tulojen kasvusta sekä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 82,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Komission kevään 2021 talousennusteessa vuoden 2022 alijäämä on suurempi (3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), kuten myös vuoden 2022 velkasuhde (82,9 prosenttia suhteessa BKT:hen), ja ero johtuu suurelta osin vertailuajankohdan vaikutuksesta vuodesta 2021 lähtien.

               Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
                  10
                Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  11
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               (14)Jäsenvaltioiden julkisen talouden toimenpiteiden laadukkuus on erityisen tärkeää. Julkisen talouden rakenneuudistuksilla, joilla pyritään parantamaan kansallisten talousarvioiden koostumusta, voidaan tukea potentiaalista kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos ja terveyshaasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kriisi on vahvistanut verojärjestelmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävien uudistusten merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärkeämpää, että lisätään kestävien ja kasvua tukevien investointien määrää ja parannetaan niiden laatua sopusoinnussa kasvupotentiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevien tavoitteiden kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousarvioiden koostumusta.

               (15)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 1,9 prosentista 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

               Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin –0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavilla menoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
                  12
                Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

               Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 3¼ prosenttia
                  13
               . Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kroatian talouden potentiaalista kasvua.

               (16)Julkisen velan ennakoidaan supistuvan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 79,5 prosentista 76,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kroatian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria.
                  14

               (17)Koska epävarmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suurta, finanssipoliittisen ohjauksen olisi jatkuttava pääasiassa laadullisena Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkempaa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos epävarmuus on vähentynyt riittävästi.

               Neuvosto on arvioinut Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Kroatia on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

               SUOSITTAA, ETTÄ KROATIA

               1.varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja; pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa;

               2.harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi;

               3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumukseen sekä talousarvion tulo- että menopuolella ja julkisen talouden toimenpiteiden laatuun, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle kestävät ja kasvua lisäävät investoinnit, joilla erityisesti tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistukset, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja edistetään julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, muun muassa vahvistamalla terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien kattavuutta, riittävyyttä ja kestävyyttä kaikkia varten.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Lausekkeella helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa.

                     (3)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021, 17.9.2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kroatian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto, EUVL C 282, 26.8.2020, s. 68.

                     (6)

                  EUVL
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida kunnolla kansallisesti rahoitettujen investointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.

                     (10)

                        Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

                     (11)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (12)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (13)

                        Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen.

                     (14)

                  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Tilastoliite, jossa esitetään taustatietoja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmien arviointia varten.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 530 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
            {SWD(2021) 530 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä julkisen talouden liiallisia alijäämiä.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen perustana on tavoite turvata terve julkinen talous keinona vahvistaa hintavakauden ja työpaikkoja luovan voimakkaan kestävän kasvun edellytyksiä.

               (3)Komissio antoi vuodeksi 2019 ennakoidun liiallisen alijäämän perusteella 4 päivänä maaliskuuta 2020 suosituksen
                  1
               , minkä jälkeen neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti
                  2
               , että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja antoi liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2022 suosituksen
                  3
                perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  4
                3 artiklan mukaisesti.

               (4)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  5
                vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  6
                3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemia on aiheuttanut vakavan talouden taantuman. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020.

               (5)Romania toimitti 15 päivänä syyskuuta 2020 kertomuksensa 3 päivänä huhtikuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen perusteella toteutetuista toimista. Kertomuksessa todettiin julkisen talouden heikentyneen merkittävästi vuonna 2020 pääasiassa covid-19-pandemian vuoksi.

               (6)Komissio antoi 18 päivänä marraskuuta 2020 tiedonannon
                  7
                julkisen talouden tilanteesta Romaniassa. Komissio katsoi, että kun otettiin huomioon covid-19-pandemian aiheuttama poikkeuksellinen epävarmuus ja sen poikkeukselliset makrotaloudelliset ja finanssipoliittiset vaikutukset, kyseisessä tilanteessa ei voitu tehdä päätöstä Romanian liiallista alijäämää koskevan menettelyn jatkotoimista. Erityisesti poikkeuksellinen epävarmuus, joka koski myös uskottavan uran muotoilua finanssipolitiikalle, ei tarjonnut komissiolle mahdollisuutta antaa tuossa vaiheessa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla suositusta neuvoston suositukseksi. Komissio ilmoitti arvioivansa Romanian julkisen talouden tilannetta uudelleen keväällä 2021 vuoden 2020 toteutumatietojen, vuoden 2021 talousarvion ja komission kevään 2021 talousennusteen perusteella ja ehdottavansa tarvittaessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia uusia toimia ottaen huomioon, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen jatkuu vuonna 2021.

               (7)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon
                  8
               , jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 tiedonannon talouspolitiikan koordinoinnista vuonna 2021
                  9
               . Vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022, ja odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuodesta 2023 alkaen.

               (8)Komission Debt Sustainability Monitor 2020 -julkaisun päivityksessä on otettu huomioon komission kevään 2021 talousennuste, ja sen mukaan Romanian julkisen talouden kestävyyteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit ovat edelleen suuria. Näihin riskeihin on puututtava asianmukaisella keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella suunnitelmalla, jonka tukena on rakenteellisia toimenpiteitä.

               (9)Kun otetaan huomioon covid-19-pandemiaan liittyvä taloudellisen toimeliaisuuden voimakas supistuminen ja tähän liittyvä elpymistä tukevien finanssipoliittisten toimien tarve vuosina 2021 ja 2022, neuvoston 3 päivänä huhtikuuta 2020 antama suositus ei enää tarjoa merkityksellistä perustaa Romanialle annettavalle finanssipoliittiselle ohjaukselle.

               (10)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan viimeisen virkkeen mukaan neuvosto voi komission suosituksesta päättää antaa perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun tarkistetun suosituksen, jos euroalueen tai koko unionin talous on vakavassa taantumassa, edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

               (11)Neuvoston on annettava perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suositus, jossa asetetaan myös määräaika liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Tilanteen vakavuuden niin vaatiessa määräaika voidaan lyhentää kolmeen kuukauteen. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (12)Romanian reaalinen BKT supistui 3,9 prosenttia vuonna 2020. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan elpyvän 5,1 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,9 prosenttiin vuonna 2022. Yksityisen kulutuksen odotetaan elpyvän, kun rokotuskattavuus laajenee ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet poistuvat vähitellen, ja palkkojen kasvun odotetaan pysyvän vahvana. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien hankkeiden asteittainen käyttöönotto antaa uutta vauhtia investointien lisääntymiselle. Nettoviennin (viennin, josta on vähennetty tuonti) odotetaan pysyvän negatiivisena ennustejaksolla. Tämä johtuu siitä, että yksityisen kulutuksen elpymisen ja investointien lisääntymisen odotetaan vauhdittavan tuontia. Ulkoisen kysynnän elpymisen odotetaan tukevan vientiä, joka kuitenkin on edelleen vähemmän dynaamista kuin tuonti. Kasvunäkymiin liittyy riskejä, jotka ovat tasapainossa. Uskottava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia voi yhtäältä auttaa hälventämään huolia julkisen talouden kestävyydestä erityisesti, kun se yhdistetään kunnianhimoisiin (myös elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviin) uudistuksiin. Tämä voisi osaltaan auttaa korjaamaan Romanian makrotalouden epätasapainoa, lieventää rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja edistää kestävää kasvua muun muassa parantamalla investointi-ilmapiiriä. Toisaalta julkiseen päätöksentekoon liittyvä epävarmuus ja viivästykset tai tehottomuus elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa voivat johtaa kielteisiin vaikutuksiin luottamuksen suhteen.

               (13)Romanian parlamentti hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2021 Romanian vuoden 2021 talousarvion ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian. Tämä julkisen talouden strategia sekä tiedot elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävän rahoitustuen ja lainojen, joita ei makseta takaisin, profiilista on otettu huomioon vuoden 2021 lähentymisohjelmassa, joka toimitettiin komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2021. Julkisen talouden alijäämä oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Lähentymisohjelman tavoitteena on, että julkisen talouden alijäämä saadaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä seuraavissa vaiheissa: 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden sopeutus perustuu enimmäkseen menoihin. Menoja on tarkoitus valvoa (väheneminen osuutena suhteessa BKT:hen) erityisesti julkisen sektorin palkkojen (1,4 prosenttiyksikön aleneminen vuosina 2022–2024) ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,9 prosenttiyksikön väheneminen vuosina 2022–2024) osalta.

               (14)Komission kevään 2021 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2024, julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 7,1 prosenttia vuonna 2022 ja 6,8 prosenttia vuosina 2023 ja 2024. Ennusteessa otetaan huomioon Romanian lähentymisohjelmassa ja Romanian toimittamissa lisätiedoissa esitetyt menot, jotka on määrä rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävällä rahoitustuella ja lainoilla, joita ei makseta takaisin. Komission ennustama julkisen talouden alijäämän supistuminen johtuu pääasiassa covid-19-pandemian johdosta hyväksyttyjen hätätoimenpiteiden asteittaisesta päättymisestä, tulojen ennakoidusta kasvusta talouden elpymisen myötä sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien investointien ja uudistusten positiivisesta lisävaikutuksesta. Lisäksi Romanian hallitus on päättänyt jäädyttää julkisen sektorin palkat vuosina 2021 ja 2022, lykätä vuodeksi 2021 suunniteltuja eläkkeiden korotuksia ja korottaa eläkkeitä vain maltillisesti vuonna 2022, mikä parantaa näkymiä komission syksyn 2020 talousennusteeseen verrattuna. Näistä muutoksista on jo annettu lainsäädäntöä. Lisäksi hallitus aikoo antaa uutta eläkelainsäädäntöä, jolla eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen pidetään suurin piirtein vakaana. Komission kevään 2021 talousennusteessa esitetty Romanian lähentymisohjelmaan sisältyvää suurempi alijäämäennuste johtuu siitä, että suunniteltua vakauttamista ei ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai toistaiseksi uskottavasti julkistetuin toimenpitein eikä toimenpiteitä ole tämän vuoksi voitu ottaa kaikilta osin huomioon komission ennusteessa. Komissio ennustaa rakenteellisen alijäämän kohenevan suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2022 ja heikkenevän suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 ja 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2024.

               (15)Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 34,7 prosenttia, vuoden 2019 lopussa 35,3 prosenttia ja vuoden 2020 lopussa 47,3 prosenttia. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan sen ennustetaan kasvavan suhteessa BKT:hen siten, että se on 49,7 prosenttia vuoden 2021 lopussa, 52,7 prosenttia vuoden 2022 lopussa ja 59,5 prosenttia vuoden 2024 lopussa. Näin se lähestyy ensimmäistä kertaa perussopimuksessa määrättyä 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, jos maassa muita ei toteuteta korjaavia lisätoimenpiteitä kuin ne, jotka on jo toteutettu tai uskottavasti julkistettu.

               (16)Komission kevään 2021 talousennusteen jälkeen päivitetty keskipitkän ja pitkän aikavälin velkakestävyyttä koskeva analyysi vahvistaa, että kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat keskipitkällä aikavälillä suuret. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde jatkaa kasvua ennustejaksolla ja on miltei 90 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyyteen kohdistuvat riskit johtuvat julkisen talouden suurista alijäämistä, väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista ja velkauran haavoittuvuudesta makrotalouden ja julkisen talouden häiriöille. Eläkkeiden korotukset, joita koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin kesällä 2019 ja joiden toteuttaminen on tällä hetkellä lykätty vuoden 2022 loppuun, ovat suurin velkakestävyyteen kohdistuvien riskien aiheuttaja. Velkakestävyyden riskejä kasvattaa entisestään velkarakenne, jossa ulkomaanvaluutan määräisen lainan osuus on suuri ja merkittävä osuus velasta on ulkomaalaisten hallussa, vaikka Romanian keskuspankin toimet jälkimarkkinoilla ovat auttaneet pitämään valtion lainakustannukset suotuisalla tasolla vuonna 2020. Lisäksi riskejä liittyy ehdollisiin vastuisiin, jotka johtuvat yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnetyistä valtiontakauksista (1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Bruttorahoitustarpeiden arvioidaan kasvavan. Sen sijaan jos Next Generation EU -välineen mukaiset uudistukset ja investoinnit pannaan tehokkaasti täytäntöön, niillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus BKT:n kasvuun tulevina vuosina, mikä edistää velkakestävyyttä.

               (17)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna, ellei ole olemassa erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

               (18)Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Yhden lisävuoden myöntäminen Romanialle, mikä olisi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetun säännön mukaista, edellyttäisi hyvin jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi tuotannon supistumiseen merkittävästi, ja tämä vaarantaisi talouden elpymisen covid-19-pandemian jälkeen. Sopeutusura, johon sisältyy määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2024, ja merkittävien vuotuisten sopeutustoimien edellyttäminen samaan aikaan tarkoittaisi asteittaisempia toimia ja loisi hyvän tasapainon julkisen talouden vakauttamisen ja talouden elpymisen tukemisen välillä. Uudessa sopeutusurassa otetaan huomioon myös muuttunut julkisen talouden tilanne, mukaan lukien julkisen talouden kehitys vuonna 2020 ja Romanian hallituksen käyttöön ottama uusi julkisen talouden strategia. Uudistukset, myös julkisen talouden hoidon parantamiseen tähtäävät, olisivat tärkeitä, jotta voitaisiin varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla. Näiden seikkojen perusteella ja komission 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa esitettyjen finanssipolitiikan suuntausten mukaisesti on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamiselle määräaika viimeistään vuodeksi 2024.

               (19)Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle tässä määräajassa Romanian olisi saavutettava nimellistä julkisen talouden alijäämää koskeva tavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024, hallituksen omien tavoitteiden mukaisesti. Tämä vastaa komission talousennusteen perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  10
                nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tällainen nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu on ensisijainen indikaattori arvioitaessa julkisen talouden sopeuttamistoimia silloin, kun tarvitaan huolellista analyysiä. Vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

               (20)Jotta voidaan arvioida yleisen finanssipolitiikan mahdollisia vaikutuksia tuotokseen, nykyisessä suhdannetilanteessa Euroopan unionin talousarviosta (elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen puitteissa) suoritettavat huomattavat maksut olisi sisällytettävä kokonaismenoihin finanssipolitiikan virityksen
                  11
                mittarina. Tämän perusteella unionin varoilla odotetaan tulevina vuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus Romanian talouteen. Erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetut investoinnit ja uudistukset tarjoavat Romanialle mahdollisuuden parantaa julkisen talouden rahoitusasemaansa keskipitkällä aikavälillä ja tukea samalla kasvua ja työpaikkojen luomista.

               (21)Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen. Lisäksi toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia. Finanssipoliittisten ja laajempien taloudellisten uudistusten, esimerkiksi eläkejärjestelmän, verohallinnon, julkisen sektorin palkkojen ja valtion omistamien yritysten hallintotavan uudistusten, olisi tuettava julkisen talouden vakauttamistoimia ja tehtävä siitä kestävä.

               (22)Romania on poikennut vuodesta 2016 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti omista finanssipolitiikan säännöistään ja julkisen talouden kehyksessään vahvistetusta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian hyväksymisen aikataulusta. Jatkossa Romanian julkisen talouden sopeuttamisen tukena olisi julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               (1)Romanian olisi lopetettava julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2024.

               (2)Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, joka on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

               (3)Romanian olisi pantava vuotta 2021 varten hyväksytyt toimenpiteet kaikilta osin täytäntöön. Sen olisi täsmennettävä ja toteutettava lisätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024. Kestävä korjaaminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Mahdolliset satunnaiset tulot olisi käytettävä julkisen talouden alijäämän supistamiseen.

               (4)Neuvosto vahvistaa 15 päivän lokakuuta 2021 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen Romanian olisi raportoitava tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu.

               Romanian olisi lisäksi varmistettava kansallisen julkisen talouden kehyksen täysimääräinen ja tehokas soveltaminen. Jotta keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on myös tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla uudistuksilla.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        COM(2020) 91 final.

                     (2)

                        EUVL L 110, 8.4.2020, s. 58.

                     (3)

                        EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1.

                     (4)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

                     (7)

                        COM(2020) 752 final.

                     (8)

                        COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komission tiedonanto Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme, 2.6.2021, COM(2021)500 final.

                     (10)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (11)

                        Finanssipolitiikan yleistä viritystä mitataan vertaamalla perusmenojen muutosta (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä mutta mukaan lukien muutokset, jotka koskevat elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettuja menoja ja muuta Euroopan unionin rahoitustukea, jota ei makseta takaisin) 10 vuoden keskimääräiseen potentiaaliseen kasvuun. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua. Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.