               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel23.5.2018
            COM(2018) 407 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Irlannin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Irlannin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Irlanti kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Irlannin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Irlantia koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Irlannin makrotaloudessa on epätasapainoja. Sen haavoittuvuustekijöitä ovat erityisesti suuri julkinen ja yksityinen velka ja ulkomainen nettovelka. Parannukset ovat kuitenkin olleet merkittäviä. Viime vuosien vahva tuottavuuden kasvu on parantanut kilpailukykyä ja johtanut ylijäämäiseen vaihtotaseeseen. Tässä tilanteessa suuri ulkomainen nettovelka on pienentynyt nopeasti. Vahva talouskasvu tukee edelleen yksityisen velan vähentämistä. Yksityisen velan määrä on silti suuri, vaikkakin yritysten velkoja arvioitaessa on otettava huomioon monikansallisten yritysten vahva vaikutus. Kotitalouksien velkamäärä näyttää olevan pitkälti talouden perustekijöiden mukainen. Julkisen velan ennustetaan vähenevän edelleen, ja alijäämäinen julkistalous lähestyy tasapainoa. Asuntojen hinnat nousevat nopeasti, tosin todennäköisesti aliarvostetulta lähtötasolta, ja kotitalouksien varallisuuden määrä kasvaa. Pankkien pääomapohja on jälleen vahva, ja niiden kannattavuus paranee vähitellen. Vaikka järjestämättömien lainojen määrä on edelleen suuri, se pienenee edelleen. Politiikkatoimet, joilla näihin haavoittuvuuksiin on puututtu, on toteutettu, mutta jotkin toimenpiteet tuottavat odotettuja tuloksia vasta myöhemmin.

               (4)Irlanti toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 18 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (6)Irlantiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2018 vakausohjelman perusteella, että julkisen talouden alijäämä supistuu hieman ja on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tämän jälkeen alijäämä supistuu asteittain niin, että vuonna 2021 julkinen talous on 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen odotetaan saavutettavan vuodesta 2019 alkaen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja edelleen 58,7 prosenttiin vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Irlannin olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 2,4 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan neuvosto totesi, että olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Irlannin julkisen talouden kestävyyden. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositetusta julkisen talouden sopeutuksesta poiketaan jonkin verran sekä vuonna 2018 että vuosina 2017 ja 2018 yhdessä tarkasteltuina.

               (8)Irlannin pitäisi vuonna 2019 saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 5,3 prosentin
                  9
                nimellistä enimmäiskasvuvauhtia
                  10
               , jonka perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Irlannin ennustetaan vuonna 2018 noudattavan väliaikaista velkasääntöä ja vuonna 2019 velkasääntöä. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Irlannin on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja arvioi, että Irlanti noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia vuonna 2019. Kun otetaan huomioon Irlannin BKT:ta ja kotimaista tuotantoa koskevien mittausten välinen ero ja niiden vaikutus velkasuhteeseen sekä Irlannin tämänhetkinen suhdannetilanne ja kasvaneet ulkoiset riskit, olisi järkevää käyttää mahdollisia satunnaistuloja julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen.

               (9)Julkisen talouden tila on parantunut entisestään tuotannon vahvan kasvun ansiosta, mutta tulojen epävakauteen liittyy vielä riskejä. Tulojen olisi oltava kestävämmällä pohjalla suhdannevaihteluiden ja häiriötilanteiden varalta. Verotukien soveltamisalan ja lukumäärän rajoittaminen sekä veropohjan laajentaminen tekisivät tuloista vakaampia talouden epävakauden varalta. Eräät hiljattain toteutetut verotoimenpiteet ovat kuitenkin keskittyneet veronkevennyksiin ja verohelpotuksiin, ja näyttää siltä, että ne ovat lisänneet edelleen erittäin myötäsyklisten tulonlähteiden käyttöä. Lisäksi Irlannin on vielä mahdollista parantaa tapaa, jolla sen verojärjestelmä voi tukea ympäristötavoitteita.

               (10)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, veronmaksajien aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Rojalti- ja osinkomaksujen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät Irlannin verosääntöjä. Koska Irlantiin sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suorittamiin rojalti- ja osinkomaksuihin sovelletaan lähdeveroa rajoitetusti, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Lisäksi yritykset voivat käyttää tiettyjä Irlannin ja eräiden muiden maiden kahdenvälisten verosopimusten määräyksiä välttääkseen uuden, Irlannissa vuonna 2015 käyttöönotetun verotuksellista kotipaikkaa koskevan säännön soveltamisen. Tulokset kuulemisesta, jonka Irlanti järjesti yhtiöverolain riippumattoman arvioinnin jälkeen, ovat merkityksellisiä ilmoitettujen verouudistusten suunnittelussa. Komissio ottaa huomioon myönteiset toimet (ts. toimet, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun kotimaassa ja mahdolliset suojatoimenpiteet luetteloon sisällytettyjä yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita vastaan), joista on ilmoitettu tai jotka on hyväksytty. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

               (11)Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu edelleen ikääntymisen kustannuksiin liittyviä riskejä. Irlannissa on otettu käyttöön joitakin merkittäviä tehokkuutta parantavia toimenpiteitä, kuten kustannussäästöjä koskeva sopimus lääketeollisuuden kanssa, taloushallintojärjestelmä ja toimintoperusteinen rahoitus. Lisäksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, joilla parannetaan perusterveydenhuollon saatavuutta. Irlannin terveydenhuoltojärjestelmä on kuitenkin kallis ja siihen kohdistuu monia haasteita, joita pahentaa väestön nopea ikääntyminen. Lisäksi perusterveydenhuolto ja lähiterveyspalvelut eivät vielä pysty helpottamaan sairaalahoidon kapasiteettiin ja kustannuksiin kohdistuvia kasvavia paineita. Suunniteltua siirtymää kohti yleistä terveydenhuoltoa on tuettava monivuotisella talousarviosuunnittelulla ja menojen paremmalla valvonnalla. Lisäksi siinä on otettava huomioon terveydenhuoltoalan vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevan menojen uudelleenarvioinnin tulokset. Lisäksi olisi harkittava perusterveydenhuollon aseman vahvistamista, sillä se toimii eräänlaisena portinvartijana Irlannin ylikuormitetuille sairaaloille. Monista julkisten eläkemenojen hillitsemiseksi toteutetuista uudistuksista huolimatta eläkejärjestelmän kokonaisalijäämän odotetaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä. Eläkeuudistusta koskevan etenemissuunnitelman oikea-aikainen täytäntöönpano on keskeisen tärkeää pyrittäessä vahvistamaan Irlannin eläkejärjestelmän taloudellista kestävyyttä.

               (12)Talouskriisiä seuranneina vuosina tehtyjen investointien vähäisyys on heikentänyt asianmukaisen infrastruktuurin saatavuutta liikenteen, puhtaan energian, vesihuollon, asumisen ja televiestinnän alalla. Jatkuva tarjonnan vähäisyys yhdessä kysynnän kasvun kanssa kiihdyttää kiinteistöjen hintojen nousua edelleen. Vaikka näyttää siltä, että hinnat eivät olleet yliarvostettuja vuonna 2016, kohtuuhintaisten asuntojen puute on ongelma. Jos tähän ei puututa, asuntojen tarjontaa rajoittavat tekijät voivat edistää epätasapainojen syntymistä. Kehittynyt infrastruktuuri on yhdessä maankäytön suunnittelun kanssa ratkaiseva tekijä, joka mahdollistaa asianmukaisen asuntotarjonnan, yksityisten investointien lisääntymisen, tuottavuuden kasvun ja tasapainoisen alueellisen talouskehityksen. Lisäksi puhtaaseen energiaan, julkiseen liikenteeseen ja vesihuoltoon tehtävät infrastruktuuri-investoinnit samoin kuin uusiutuvan energian ja kiertotalouden alalla toteutettavat tehostetut toimet ovat olennaisen tärkeitä, jotta Irlanti voi siirtyä vähähiiliseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen. Kansallinen kehityssuunnitelma 2018–2027 ja kansallinen suunnittelukehys, jotka ovat osa Irlanti 2040 -strategiaa, ovat huomattavia askelia oikeaan suuntaan, kunhan niiden pohjalta ryhdytään toimiin ja ne pannaan täytäntöön tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

               (13)Irlanti ei voi nykyisten ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien avulla saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian ilmastotavoitteitaan. Siirtymisessä vähähiiliseen talouteen on edistytty vain vähän erityisesti sellaisilla keskeisillä aloilla kuin maatalous, tieliikenne ja asuntosektori. Tämän vuoksi on tärkeää, että Irlanti hyödyntää käytettävissä olevia joustoja noudattaakseen taakanjakopäätöstä, esimerkiksi ostamalla kiintiöitä muilta jäsenvaltioilta. Kansalliset ennusteet korostavat tarvittavien lisätoimien laajuutta: taakanjakopäätöksen (jossa on jäsenvaltioita sitovat kasvihuonekaasupäästöjen vuositavoitteet vuosiksi 2013–2020) mukaisten päästöjen odotetaan nykyistä politiikkaa noudattaen kasvavan vuoteen 2025 asti ennen kuin ne vakiintuvat hieman vuoden 2005 päästötason alle. Irlanti hyväksyi äskettäin kansallisen ilmastonmuutoksen hillitsemissuunnitelman, jossa esitetään etenemissuunnitelma kohti vähähiilistä taloutta ja johdonmukainen kehys energia-alan haasteisiin vastaamiseksi. Suunnitelma tarjoaa nykyisessä muodossaan kuitenkin vain vähän uusia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviä toimenpiteitä. Kansalliseen suunnittelukehykseen sisältyy myös ilmasto-osio osoituksena siitä, että asianmukainen maankäytön suunnittelu on keskeinen tekijä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, kun otetaan huomioon, että Irlannin asutus on erittäin hajanaista ja että maassa on vain vähän suuria kaupunkialueita, jotka kaikki kärsivät vakavista ruuhkista ja julkisen liikenteen ongelmista. Lisäksi vuosien 2018–2027 kansallisella kehittämissuunnitelmalla ja sen tehokkaalla täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys vähähiiliseen talouteen siirtymisessä. Suunnitelmassa itse asiassa määritetään, missä määrin otetaan käyttöön lisäresursseja, jotta energiasektori voidaan saattaa hiilivapaaksi, uusiutuvia energialähteitä ottaa käyttöön sekä parantaa julkista liikennettä ja energiatehokkuutta.

               (14)Haasteena on edelleen varmistaa osallistava kasvu Irlannissa. Työttömyys laski 6,7 prosenttiin vuonna 2017, mutta tietyt ryhmät ovat edelleen suurelta osin työmarkkinoiden ulkopuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneitä. Sosiaaliturva- ja verojärjestelmillä pystytään tehokkaasti hillitsemään köyhyyttä ja eriarvoisuutta, ja Irlanti on toteuttanut toimia työnteon kannustimien lisäämiseksi vähentämällä työelämään palaamisesta seurauksena olevaa etuuksien ja lisäkorvausten lakkaamista. Irlannin jatkuvasti suuri köyhyys- ja syrjäytymisriski liittyy siihen, että hyvin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien osuus on EU:n korkein ja lähes kaksinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna (18,2 prosenttia, kun EU:n keskiarvo oli 10,5 prosenttia vuonna 2016). Tämä pätee varsinkin yksinhuoltajatalouksiin. Lähes kolme neljäsosaa työelämän ulkopuolella olevasta väestöstä ei osallistu aktivointitoimenpiteisiin. Sekä yleinen että lasten köyhyys- ja syrjäytymisriski pieneni hieman vuonna 2016, mutta se on edelleen EU:n keskiarvoa korkeampi. Tämän vuoksi Irlannin on saatava työttömiä kotitalouksia koskevan toimintasuunnitelmansa täytäntöönpano päätökseen, muun muassa parantamalla yhdennettyä tukea niille ihmisille, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Sosiaaliseen asuntotarjontaan on edelleen kiinnitettävä huomiota, jotta kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja vastata suureen kysyntään.

               (15)Kohtuuhintaisten, kokoaikaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuus on edelleen ongelmallista. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) mukaan lastenhoitopalvelujen kustannukset (suhteessa palkkoihin) olivat Irlannissa vuonna 2015 EU:n korkeimmat yksinhuoltajien osalta ja EU:n toiseksi korkeimmat pariskuntien osalta. Lastenhoidon korkeat kustannukset voivat estää palkkatyön, erityisesti kun on kyse pienituloisista kotitalouksista, esimerkiksi yksinhuoltajista. Tällä on kielteinen vaikutus naisten työllisyysasteeseen, joka vuonna 2016 oli 65,4 prosenttia eli lähellä EU:n keskiarvoa. Laki yhtenäisestä kohtuuhintaisesta lastenhoitojärjestelmästä on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Laki on määrä panna täytäntöön vuonna 2018, mutta viivästyminen on jo nyt nähtävissä. Lastenhoitopalvelujen laatua on edistetty myös aloitteilla, joiden tavoitteena on varmistaa henkilöstön pätevyys.

               (16)Matalan, keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden väliset erot työllisyysasteessa olivat EU:n korkeimpia vuonna 2016, ja matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on 10 prosenttiyksikköä alempi kuin ennen talouskriisiä. Tämän seurauksena ja taloudellisen toiminnan muuttumisen vuoksi osaamisen kohtaanto-ongelmat ja osaamisvajeet käyvät yhä ilmeisemmiksi useilla aloilla. Tämä korostaa tarvetta nopeuttaa jatko- ja uudelleenkoulutusta koskevia politiikkoja ja toimenpiteitä. Irlannissa elinikäiseen oppimiseen osallistuvien määrä on erityisen vähäinen matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa, mikä saattaa heidät heikompaan asemaan, kun työvoiman kysynnässä tapahtuu muutoksia. Digitaaliset taidot ovat Irlannissa EU:n heikoimpia, mikä on jyrkässä ristiriidassa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla korkeakoulututkinnon suorittaneiden suuren osuuden kanssa. Myös vammaisten työllisyysaste on Irlannissa EU:n alhaisimpia.

               (17)Irlannin tuottavuuden kasvu on pääasiassa monikansallisten yritysten ansiota. Näiden yritysten ja alun perin irlantilaisten yritysten – jotka ovat etupäässä pieniä ja keskisuuria yrityksiä – välinen tuottavuusero kasvaa. Eräiden monikansallisten yritysten suuri kansainvälinen liikkuvuus ja tämänhetkiset epävarmuustekijät saattavat vaarantaa Irlannin talouden kestävyyden ja häiriönsietokyvyn pitkällä aikavälillä. Viimeaikaiset selvitykset osoittavat, että heijastusvaikutukset ja hyödyt, joita Irlannissa toimivat monikansalliset yritykset tuottavat irlantilaisten omistamille yrityksille tuottavuuden kasvun, innovoinnin ja viennin suorituskyvyn osalta, ovat rajallisia. Tutkimus- ja kehitystyötä tekevät irlantilaiset yritykset hyötyvät kuitenkin monikansallisten yritysten tuottamista heijastusvaikutuksista. Julkisen sektorin kannustimet tutkimus- ja kehitystyöhön ja ammattitaitoisten työntekijöiden saatavuuden lisääminen Irlannin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä edistäisivät uusien teknologioiden levittämistä näissä yrityksissä. Lisäksi irlantilaisyritysten kilpailukyvyn varmistaminen edellyttää tiettyjen tuotantopanosten ja erityisesti oikeudellisten kustannusten kasvun rajoittamista, kuten Irlannin kansallinen kilpailukykyneuvosto on useasti todennut. Esteet oikeuspalvelujen markkinoilla muodostavat edelleen haasteen. Ne haittaavat kilpailua ja nostavat palvelujen käyttäjien kustannuksia. Ne vaikuttavat enimmäkseen pieniin yrityksiin, sillä ne kasvattavat oikeudenkäyntikuluja. Uuteen oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskevaan lakiin liittyviä täytäntöönpanoasetuksia ei ole vielä hyväksytty. Lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämien julkisten kuulemisten järjestäminen on viivästynyt huomattavasti.

               (18)Vaikka Irlannin rahoitusala on kestävän elpymisen tiellä, vanhat ongelmat muodostavat yhä rajoitteita. Irlanti on edistynyt järjestämättömien lainojen vähentämisessä, mutta näiden lainojen suhde lainojen kokonaismäärään (11,2 prosenttia syyskuussa 2017) on yhä EU:n korkeimpia. Ylivelkaantuminen, markkinoiden keskittyminen ja lisääntynyt epävarmuus joillakin vientialoilla heikentävät luottojen kysyntää pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, joissa se on edelleen vaimeaa. On erittäin tärkeää vähentää pitkäaikaisia maksurästejä, sillä yli kaksi vuotta rästissä olleiden maksujen osuus kaikista asuntolainojen maksurästeistä oli noin 60 prosenttia vuonna 2017. Pitkäaikaisten maksurästien vähentäminen voisi auttaa ratkaisemaan ylivelkaantumisongelman, sillä se ei kannusta varsinkaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä käyttämään luottoja tuottavammin. Irlannin keskuspankin viimeaikainen selvitys osoittaa, että sellaiset uudelleenjärjestelyratkaisut, joihin sisältyy maksujen tilapäinen vähentäminen, ovat erityisen alttiita maksulaiminlyöntien uusiutumiselle. Mahdollisuutta pakkolunastamiseen ja velkojen poistamiseen taseesta voitaisiin parantaa ja täydentää vahvistamalla kuluttajansuojaa koskevaa sääntelykehystä, kun on kyse lainan myynnistä jälkimarkkinoilla, ja samalla turvata lainojen uudelleenjärjestelyä koskevien ratkaisujen kestävyys.

               (19)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (21)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

               SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä; rajoittaa verotukien soveltamisalaa ja lukumäärää ja laajentaa veropohjaa; puuttuu väestön ikääntymiseen liittyvien menojen odotettavissa olevaan kasvuun lisäämällä terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta ja toteuttamalla suunnitellut eläkeuudistukset;

               2.varmistaa kansallisen kehityssuunnitelman oikea-aikaisen ja tuloksellisen täytäntöönpanon muun muassa puhtaan energian, liikenteen, asumisen, vesihuollon ja kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen osalta; asettaa etusijalle työikäisen aikuisväestön täydennyskoulutuksen, jossa keskitytään digitaalisiin taitoihin;

               3.edistää irlantilaisyritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten, tuottavuuden kasvua lisäämällä tutkimusta ja innovointia kohdennettujen toimenpiteiden, suorempien rahoitusmuotojen sekä ulkomaisten monikansallisten yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa tehtävän strategisemman yhteistyön avulla; edistää pitkäaikaisten maksurästien nopeampaa ja kestävää vähentämistä haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille suunnattujen aloitteiden pohjalta ja kannustaa kirjaamaan luottotappioiksi velat, joita ei voi periä takaisin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 407 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 206 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Kuten vuonna 2018, menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa otetaan huomioon sopeutus, jonka tarkoituksena on korjata potentiaalisen kasvun 10 vuoden viitearvon vääristymä, joka johtuu kokonaistuotannon poikkeuksellisesta reaalikasvusta vuonna 2015.

                     (10)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa. Irlannin menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa otetaan huomioon sopeutus, jonka tarkoituksena on korjata potentiaalisen kasvun 10 vuoden viitearvon vääristymä, joka johtuu kokonaistuotannon poikkeuksellisesta reaalikasvusta vuonna 2015. Noudattaen Irlannin viranomaisten vuoden 2017 talousarviolaskelmissaan soveltamaa tarkastelutapaa komissio on käyttänyt vuosien 2014 ja 2016 potentiaalisen kasvun keskiarvoa.

                     (11)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 409 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ranskan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ranskan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Ranska kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Ranskan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Ranskaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet johtuvat etenkin suuresta julkisesta velasta ja heikosta kilpailukyvyn dynamiikasta oloissa, joissa tuottavuuden kasvu on alhaista. Ranskan taloudelle aiheutuvan kielteisen vaikutukseen ja sen koon vuoksi talous- ja rahaliitolle aiheutuvien kielteisten heijastusvaikutusten riski on erityisen merkittävä.

               (4)Ranska toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (6)[Sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla ja neuvosto on tehnyt [XX] päivänä kesäkuuta 2018 päätöksen liiallista alijäämää koskevan menettelyn lopettamisesta, Ranskaan on sovellettu vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman asteittaista parantamista –2,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 +0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,4 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei suunnitella saavutettavan vakausohjelman aikana. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 97,0 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2017 89,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Ranskan olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  9
                nimellinen kasvu ei ole yli 1,2 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt Ranskan alustavasta talousarviosuunnitelmasta antamansa lausunnon yhteydessä arvion elpymisen vahvuudesta Ranskassa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella muita tekijöitä ei tarvitse ottaa tältä osin huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavasta sopeutusurasta merkittävästi poiketaan vuonna 2018.

               (8)Kun otetaan huomioon, että Ranskan julkisen talouden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja arvioitu tuotantokuilu on 0,6 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 1,4 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan, jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Ranskan ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää.

               (9)Julkiset menot ovat Ranskassa EU:n suurimmat. Menosuhteen ennakoidaan nousevan 56,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä on 10,6 prosenttiyksikköä suurempi kuin EU:n keskiarvo. Vaikka vakauttamisstrategia on viime vuosina pääasiassa hyötynyt korkojen laskusta ja julkisten investointien leikkauksista, on epätodennäköistä, että matala korkotaso säilyy keskipitkällä aikavälillä, ja tuotannollisten julkisten investointien leikkaukset voivat heikentää tulevaa taloudellista potentiaalia. Menojen uudelleenarvioinnit vuodesta 2014 lähtien eivät ole tuoneet merkittäviä säästöjä, ja tehokkuusedut ovat olleet rajallisia, koska niiltä on puuttunut asianmukainen seuranta ja poliittinen sitoutuminen on ollut heikkoa. Viimeisimmästä menojen uudelleenarviointia koskevasta strategiasta on luovuttu, ja se korvataan Action Publique 2022 -ohjelmalla, jonka periaatteet sisältyvät vuosien 2018–2022 julkisen talouden suunnittelua koskevaan lakiin. Comité Action Publique 2022 -ryhmän on määrä laatia vuoden 2018 kesään mennessä etenemissuunnitelma ja analysoida, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä. Selkeästi määriteltyjä toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä ehdotettu, ja näissä puitteissa uusia säästöjä saadaan vasta vuodesta 2020 alkaen. Menoja vähentävien toimenpiteiden nopea toteutus edistäisi pyrkimystä vastata julkisen talouden vakauttamistarpeisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

               (10)Ranskassa on nykyisin rinnakkain 37 eri eläkejärjestelmää. Niihin kuuluu eri työntekijäryhmiä, ja ne toimivat erilaisten sääntöjen mukaan. Sääntöjen asteittainen yhdenmukaistaminen parantaisi järjestelmän läpinäkyvyyttä, lisäisi sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja helpottaisi työvoiman liikkuvuutta. Laskentasääntöjen yhdenmukaistaminen edistäisi myös julkisten menojen parempaa valvontaa. Jo hyväksyttyjen eläkeuudistusten odotetaan vähentävän julkisia eläkemenoja pitkällä aikavälillä, ja yksinkertaisempi ja tehokkaampi eläkejärjestelmä puolestaan tuo lisäsäästöjä ja auttaa lieventämään julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä keskipitkällä aikavälillä. Tuoreen tutkimuksen mukaan julkisen ja yksityisen sektorin eri eläkejärjestelmien synkronointi toisi julkisiin menoihin yli 5 miljardin euron säästöt vuoteen 2022 mennessä.

               (11)Työttömyysaste on laskenut vuoden 2015 10,4 prosentista 9,4 prosenttiin vuonna 2017, ja sen ennustetaan supistuvan edelleen lähivuosina, kun taas työllisyysaste nousi 70,6 prosenttiin vuonna 2017. Nuorten henkilöiden, matalan osaamistason työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden (sekä ensimmäisen että toisen sukupolven) työmarkkinatilanne on kuitenkin edelleen suhteessa vaikeampi. Vuonna 2016 työllisten osuus EU:n ulkopuolella syntyneistä (20–64-vuotiaat) oli vain 54,5 prosenttia, mikä on 17,5 prosenttiyksikköä vähemmän kuin Ranskassa syntyneiden kohdalla. Epäsuotuisimpien alueiden (Quartiers de la politique de la ville) asukkailla, mukaan luettuina maahanmuuttajataustaiset henkilöt, on edelleen vaikeuksia työmarkkinoilla. Politiikkatoimista huolimatta sosioekonominen tausta ja maahanmuuttajatausta vaikuttavat suhteellisen paljon koulutustuloksiin ja haittaavat työmarkkinoille integroitumista. Lisäksi on näyttöä siitä, että työmarkkinoilla on syrjiviä käytäntöjä. Aktiivinen työllistymisen tukeminen, johon kuuluu myös kielenopetus, sekä työnhakuun liittyvä tuki ja tiukemmat syrjivien käytäntöjen vastaiset toimet ovat avainasemassa, kun edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla.

               (12)Vuonna 2016 Ranskassa annetun työvoimaa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun nykyaikaistamista ja urapolkujen turvaamista koskevan lain tavoitteena on parantaa yritysten kykyä sopeutua suhdannevaihteluihin ja vähentää määräaikaisten työntekijöiden osuutta. Vaikka yhä useampia palkataan töihin toistaiseksi voimassa olevilla työsopimuksilla, työmarkkinoiden segmentoituminen on edelleen ongelma ja siirtymistä toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin olisi edistettävä. Tässä yhteydessä on tärkeää saattaa päätökseen meneillään oleva kunnianhimoinen uudistusohjelma, johon kuuluu myös hiljattain hyväksytty työlainsäädännön uudistus, työttömyysetuusjärjestelmän suunniteltu uudistus ja ammatillisen koulutusjärjestelmän ja oppisopimuskoulutuksen uudistus.

               (13)Näiden työn verokiilan kaventamiseen tähtäävien toimien asteittaisella toteuttamisella on parannettu Ranskan kilpailukykyä vuodesta 2013, mutta niiden avulla ei ole vielä pystytty kokonaan kattamaan aiempaa kilpailukyvyn heikkenemistä. Vuonna 2016 työnantajien sosiaaliturvamaksut olivat Ranskassa keskipalkkatasolla edelleen EU:n suurimmat, kun tarkastellaan niiden osuutta kaikista työvoimakustannuksista. Nykyisiä toimenpiteitä työvoimakustannusten vähentämiseksi odotetaan entisestään vahvistettavan vuonna 2019, jolloin kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan verohyvityksen (CICE) sijasta on työnantajien sosiaaliturvamaksuja ilmoitettu vähennettävän kautta linjan ja otetaan käyttöön pienempiä palkkoja koskevia lisäalennuksia, jotta voidaan edistää matalan osaamistason omaavien työllistymistä.

               (14)Ranskan vähimmäispalkka on seurannut indeksointisääntöjä vuodesta 2013 ilman minkäänlaisia tapauskohtaisia korotuksia. Tämän seurauksena se on noussut hitaammin kuin viitepalkat (1,23 prosenttia vuonna 2017, jolloin keskipalkka nousi 1,31 prosenttia), kun inflaatio on ollut heikko ja palkkojen kasvu maltillista. Vaikka vähimmäispalkka on keskipalkkaan verrattuna kansainvälisesti tarkasteltuna suuri, sosiaaliturvamaksujen alennukset ovat merkittävästi vähentäneet työvoimakustannuksia vähimmäispalkkatasolla. Tällaisia alennuksia lisätään ja ne tehdään pysyviksi vuodesta 2019 alkaen. Vaikka vähimmäispalkan indeksointi on tärkeää, jotta työntekijöiden ostovoima säilyy, nykyinen mekanismi (ainoa laatuaan EU:ssa) voi rajoittaa palkkojensopeuttamista muuttuviin olosuhteisiin, millä voi olla kielteisiä vaikutuksia kilpailukykyyn. Riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä arvioi vuosittain Ranskan vähimmäispalkkaa ja antaa sen kehityksestä ei-sitovia lausuntoja. Vuonna 2017 ryhmä suositteli indeksointisäännön tarkistamista esimerkiksi siten, että se rajataan koskemaan vain inflaatiokorotuksia.

               (15)Nykyinen ammatillinen peruskoulutusjärjestelmä ei riittävästi tue työmarkkinoille integroitumista etenkään sen vuoksi, että merkittävä osuus opiskelijoista ohjautuu aloille, joilla työllisyysnäkymät ovat rajallisia. Lisäksi Ranskassa ammatillisessa koulutuksessa olevien opiskelijoiden koulutustulokset ovat paljon EU:n keskiarvoa alhaisempia, kun taas yleissivistävässä koulutuksessa olevat menestyvät paljon paremmin. Tämän vuoksi toimenpiteet, joilla edistetään työllistymismahdollisuuksia parantavaa oppisopimuskoulutusta, ja toimenpiteet, joilla parannetaan kouluopetuksen tuloksia, ovat välttämättömiä nuorten työllisyyden tukemisen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen kannalta. Samalla tarvitaan toimia, joilla parannetaan matalan osaamistason työntekijöiden ja työnhakijoiden pääsyä täydennyskoulutukseen ja sopivan opinto-ohjauksen avulla kannustetaan heitä parantamaan osaamistasoaan. Ranskan hallitus on näiden haasteiden lisäksi ottanut huomioon tarpeen kehittää koulutusjärjestelmän hallintoa, varmistaa koulutuksen työmarkkinarelevanssi, laatu ja saatavuus sekä turvata työmarkkinasiirtymät, ja se on tehnyt 27 päivänä huhtikuuta 2018 lakiesityksen, jolla uudistetaan oppisopimuskoulutusta ja ammatillisen täydennyskoulutuksen järjestelmää. Lisäksi vuoden 2018 kansallisessa uudistusohjelmassa vahvistetaan aikomus ryhtyä toteuttamaan osaamisen kehittämiseen keskittyvää 14 miljardin euron investointiohjelmaa ja luodaan pohjaa koulupohjaisen ammatillisen peruskoulutuksen lisäuudistukselle.

               (16)Sosiaaliturvajärjestelmän tulokset ovat yleisesti ottaen hyviä. Tuloerot ovat tulonsiirtojen jälkeen alle EU:n keskiarvon, ja köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien määrä on viimeaikaisesta kasvusta huolimatta edelleen suhteellisen alhainen. Tietyillä väestöryhmillä, joihin kuuluvat ennen muuta yksinhuoltajaperheet, EU:n ulkopuolella syntyneet ja köyhimmillä kaupunkialueilla elävät, on suurempi vaara ajautua köyhyyteen. Asianmukaisen asumisen järjestyminen köyhyydessä eläville on edelleen huolenaihe. Sosiaalisesta asuntotuotannosta on edelleen pulaa joillakin alueilla, vaikka edistymistä onkin tapahtunut viime aikoina.

               (17)Siitä huolimatta, että meneillään on uudistuksia yritysten verotaakan keventämiseksi ja tuotannollisten investointien tukemiseksi, Ranskan verojärjestelmälle on edelleen luonteenomaista huomattava monimutkaisuus, jossa verotuet, tehottomat verot ja tuotantoverot muodostavat esteitä liiketoimintaympäristön toimivuudelle. Verotukien suuri määrä (verohyvitys, verovapautukset, vähennykset) aiheuttavat liikeyrityksille ja varsinkin pk-yrityksille lisätaakan, koska ne lisäävät säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja tuovat epävarmuutta. Ne aiheuttavat myös ylimääräisiä valvontakustannuksia verohallinnolle. Vuoden 2018 talousarviolain mukaan verotukia lisätään edelleen sekä lukumääräisesti että arvoltaan, ja vuonna 2018 ne nousevat 99,8 miljardiin euroon (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), kun ne vuonna 2017 olivat 93 miljardia euroa. Lisäksi vuonna 2014 havaittiin, että käytössä on noin 192 sellaista veroa, joiden tuotto on vähäinen (alle 150 miljoonaa euroa vuodessa), mutta niistä vain harvat on sittemmin poistettu
                  10
               . Ranskassa on muihin EU-maihin verrattuna hyvin korkeat tuotantoverot
                  11
                (3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016). Nämä verot koostuvat pääasiassa pääoman ja työvoiman verotuksesta, joka kohdistuu yrityksiin tuotannon harjoittamisen vuoksi eikä riipu niiden taloudellisesta suorituskyvystä.

               (18)Markkinapalveluiden osuus oli yli 50 prosenttia arvonlisästä, 40 prosenttia työllisyydestä ja 20 prosenttia valmistusteollisuuden viennin lisäarvosta vuonna 2016. Vaikka markkinapalveluiden alan kilpailulla on vaikutusta koko talouteen, lainsäädännölliset vaatimukset ja hallinnolliset rasitteet edelleen haittaavat sitä, mikä estää myös yritysten kasvua. Jos palvelualan uudistukset ovat riittävän kunnianhimoisia ja ne pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, niillä voi olla merkittävä myönteinen vaikutus talouteen. Kun uudistuksia asetetaan tärkeysjärjestykseen, on otettava huomioon palvelualan eri alasektoreiden taloudellinen merkitys ja suorituskyky. Indikaattoreihin perustuvaa lähestymistapaa noudattaen on ensisijaisesti uudistettaviksi palvelualoiksi määritetty useita yrityspalvelualoja (arkkitehti- ja insinööripalvelut, lakiasiainpalvelut ja laskentatoimi, hallinto- ja tukipalvelut), vähittäiskauppa, majoitus- ja ravitsemuspalvelut sekä terveysala. Asiantuntijapalveluiden erityisalalla on Ranskassa 6 päivänä elokuuta 2015 hyväksytyllä kasvua, työtä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalla lailla (nk. Macron-laki) lievennetty vain muutamien ammattien rajoituksia pääasiassa oikeusalalla. Lisäksi myöhempi lainsäädäntö on laimentanut tämän lain henkeä ja rajoittanut sen odotettua vaikutusta. Jatkouudistuksissa voitaisiin keskittyä tiettyihin ammattiin pääsemiseen ja ammatin harjoittamiseen liittyviin rajoituksiin, joita pidetään ylimitoitettuina (esim. toiminnan varaaminen sekä äänioikeutta, osakkuutta tai monialatoimintaa koskevat rajoitukset ja rajoittavat kiintiöt). Uudistuksiin, joilla pyritään poistamaan merkittävimpiä esteitä yritysten kasvulta, voisi kuulua lainsäädännössä olevien suuruuskriteereihin liittyvien kynnysarvojen vaikutusten poistaminen ja yritysten hallinnollisten taakan vähentäminen. Myös nopean laajakaistan kattavuuden parantaminen Ranskassa lisäisi maan kykyä hyötyä digitaalitaloudesta.

               (19)Euroopan innovaatioiden tulostaulun mukaan Ranskan innovointisuorituskyky on edelleen heikompi kuin EU:n innovointijohtajilla suhteellisen runsaasta julkisesta tuesta huolimatta.  Etenkin julkisten tukimekanismien (mukaan luettuna tutkimusta ja kehitystä koskeva verohyvitys Crédit d'Impôt Recherche) tehokkuuden parantaminen edistäisi innovointituotoksen paranemista. Meneillään olevien arviointien tuloksia olisi hyödynnettävä innovoinnille suunnatun julkisen tuen parantamisessa. Julkisen tutkimuksen ja yritysten välisessä tietämyksen siirrossa on edelleen haasteita, mikä rajoittaa tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä. Muihin EU-maihin verrattuna Ranskan tulokset ovat heikkoja julkisen ja yksityisen sektorin yhteisjulkaisujen sekä yritysten rahoittaman julkisen T&K:n osalta. Tiedeyhteisön ja teollisuuden välisiä mekanismeja on mahdollista vahvistaa, jos yksinkertaistetaan tutkimushankkeita koskevia yhteistyökumppanuuksia ja kannustetaan tutkijoiden liikkuvuutta.

               (20) Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ranskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ranskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ranskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (21)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (22)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

               SUOSITTAA, että Ranska toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,4 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen supistamista; toteuttaa vuonna 2018 menoleikkauksia ja erittelee kattavasti Action Publique 2022 -ohjelman tavoitteet ja uudet toimenpiteet, joita sen puitteissa tarvitaan, jotta saadaan aikaan konkreettisia säästöjä ja tehokkuusetuja vuoden 2019 talousarviossa; yhdenmukaistaa eri eläkejärjestelmien säännöt asteittain ja siten vahvistaa niiden oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä;

               2.jatkaa ammatillisen koulutuksen järjestelmän uudistuksia, vahvistaa sen työmarkkinarelevanssia ja parantaa etenkin matalan osaamistason työntekijöiden ja työnhakijoiden pääsyä koulutukseen; edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja pääsyä työmarkkinoille myös maahanmuuttajataustaisten ja epäsuotuisilla alueilla asuvien henkilöiden kohdalla; huolehtii siitä, että vähimmäispalkka kehittyy johdonmukaisesti työpaikkojen luomisen ja kilpailukyvyn kanssa;

               3.yksinkertaistaa verojärjestelmää rajoittamalla verotukia, poistamalla tehottomat verot ja vähentämällä yrityksiltä kannettavia tuotantoveroja; vähentää sääntelyllisiä ja hallinnollisia rasitteita ja siten lisää palvelualan kilpailua ja edistää yritysten kasvua; tehostaa toimia innovointijärjestelmän suorituskyvyn lisäämiseksi etenkin parantamalla julkisten tukijärjestelmien tehokkuutta ja vahvistamalla tietämyksen siirtoa julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välillä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 409 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 208 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (10)

                        Inspection Générale des Finances (2014), Les taxes à faible rendement.

                     (11)

                        Tuotantoveroilla tarkoitetaan Eurostatin luokkaa ”muut tuotantoverot” (D29 luokka).

                     (12)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 410 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kroatian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kroatian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Kroatiaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on yhä liiallisia epätasapainoja, vaikka ne ovatkin pienentyneet. Haavoittuvuustekijät liittyvät siihen, että julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa on edelleen runsaasti, ja kaikki tämä velka on pitkälti ulkomaan valuutan määräistä. Järjestämättömien lainojen määrä on edelleen suuri, erityisesti rahoitusalan ulkopuolisten yritysten tapauksessa. Kroatian potentiaalinen kasvu ei vieläkään riitä mahdollistamaan kestävää sopeutusta. Yleisesti ottaen on tapahtunut vain vähän edistymistä sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, joilla puututaan pysyvästi heikkoon työvoiman käyttöasteeseen ja tuottavuuden hitaaseen kasvuun. Rajoittava liiketoimintaympäristö haittaa edelleen kilpailukykyä ja investointeja, ja julkishallinnon hajanaisuus heikentää julkisten palvelujen tehokkuutta.

               (3)Kroatia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (5)Kroatiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Julkinen talous oli 0,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden rahoitusasema heikkenee 0,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja sen jälkeen kohenee vähitellen 0,5 prosentin ylijäämään vuonna 2021. Suunnitelmien mukaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1,75 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylitetään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 78,0 prosentista vuonna 2017 75,1 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 65,9 prosenttiin vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Suunnitellut julkisen talouden tavoitteet vaikuttavat kuitenkin varovaisilta. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusasema on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,8 prosenttia vuonna 2019.

               (6)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Kroatialle pysymistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,6 prosenttia vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kroatian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Kroatian ennustetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Suunnitteilla oleva keskeisen lainsäädännön hyväksyminen Kroatian julkisen talouden kehyksen parantamiseksi on jo paljon myöhässä. Virheet numeeristen finanssipolitiikan sääntöjen suunnittelussa tekevät niistä tehottomia, ja finanssipoliittisen toimikunnan asema riippumattomana elimenä on edelleen heikko. Kroatian edelleen suuri julkisen velan määrä ja maan altistuminen valuuttariskeille merkitsevät sitä, että moitteettoman velanhoidon käytännöt ovat edelleen erittäin tärkeitä. Velanhoitoa vahvistettiin vuonna 2017 ja luotiin velanhoitostrategia, jota on päivitettävä säännöllisesti. Jo säädettyä kiinteistöveron käyttöönottoa lykättiin ilman ilmoitusta siitä, milloin se mahdollisesti otetaan käyttöön. Tämän vuoksi juoksevista kiinteistöveroista kertyvät tulot ovat Kroatiassa pienet. Juokseva kiinteistövero loisi mahdollisuuksia parantaa veronkannon yleistä kasvuystävällisyyttä, ja samalla varmistettaisiin vakaa ja ennakoitavissa oleva tulonlähde paikallishallinnon yksiköille.

               (8)Kroatian työmarkkinoiden elpyminen jatkui vuonna 2017. Työllisyysaste ja työvoimaosuus ovat edelleen merkittävästi alle EU:n keskiarvon, mikä heikentää potentiaalista kasvua. Tällä hetkellä lakisääteinen eläkeikä on naisilla 62 vuotta ja miehillä 65 vuotta. Lakisääteisen eläkeiän yhtenäistäminen ja pidentäminen on hidasta, sillä naisten ja miesten eläkeiän on tarkoitus nousta 67 vuoteen vasta vuonna 2038. Lisäksi ikääntyneet työntekijät voivat jäädä varhaiseläkkeelle monien väylien kautta, ja on olemassa useita erityiseläkejärjestelmiä, jotka tarjoavat edullisemmat eläkkeelle pääsyn ehdot. Hoitovelvollisuudet ovat osittain syynä siihen, että naisten osallistuminen työmarkkinoille on vähäistä. Tästä johtuva työuran lyhyt keskimääräinen kesto merkitsee sitä, että nykyiset ja tulevat eläkkeet ovat riittämättömät ja vanhuusiän köyhyysriski lisääntyy. Ilmoitettuja kannustimia työurien pidentämiseksi ei ole vielä toteutettu.

               (9)Vaikka Kroatiassa on olemassa rakenteet työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua varten, viranomaisten ja sidosryhmien välillä on kuitenkin vain vähän vuorovaikutusta politiikan valmisteluprosessissa. Vuorovaikutus rajoittuu useimmiten kirjallisen palautteen antamiseen ehdotetuista hallituksen toimenpiteistä. Lisäksi ammattiliittojen hajanaisuus rajoittaa niiden mahdollisuuksia käydä työmarkkinavuoropuhelua.

               (10)Viimeaikaisista parannuksista huolimatta köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riskille alttiina olevan väestön osuus on edelleen korkea ja maakuntien välillä on selviä alueellisia eroja. Ikääntyneiden, vähän koulutettujen ja vammaisten tilanne on erityisen vaikea. Sosiaaliturvajärjestelmän tuloksellisuudessa ja tasapuolisuudessa on puutteita. Sosiaalietuuksilla ei juurikaan pystytä vähentämään köyhyyttä. Laitosten välinen puutteellinen koordinointi ja köyhempien paikallishallinnon yksikköjen heikompi rahoituskapasiteetti johtavat sosiaalietuuksien epätasaiseen myöntämiseen.

               (11)Kroatia ei yllä EU:n keskiarvoon koulutusinvestoinneissa, varhaiskasvatuksessa ja päivähoidossa, perustaidoissa, korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrässä, ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssissa eikä opettajankoulutuksessa. Kroatia on käynnistänyt useiden koulutusta, tiedettä ja teknologiaa koskevassa strategiassa suunniteltujen uudistusten toteuttamisen. Koulujen opetussuunnitelmien uudistuksella on todennäköisesti myönteinen vaikutus Kroatian koulutusjärjestelmän laatuun, jos uudistus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja johdonmukaisesti muiden strategian toimien kanssa. Ammatillisen koulutuksen ja koulutusohjelmien työmarkkinarelevanssi näyttää olevan vähäistä. Tästä on osoituksena se, että yli puolet rekisteröidyistä työttömistä on suorittanut ammatillisen koulutuksen. Viranomaisten ja työnantajien välistä koordinointia on parannettava, jotta tarvittavat taidot voidaan tunnistaa paremmin. Aikuiskoulutusjärjestelmälle, jonka tavoitteena on helpottaa työmarkkinoille osallistumista, on ominaista suuri palveluntarjoajien määrä eri puolilla maata ja koulutusohjelmat, joita ei ole arvioitu asianmukaisesti. Osallistuminen aikuiskoulutukseen ja aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden osana tarjottaviin koulutusohjelmiin on erittäin vähäistä.

               (12)Kroatian julkishallinnon alueellinen hajaantuminen ja toimivaltuuksien laaja jakautuminen eri hallintotasojen välillä vaikuttaa julkisten palvelujen tarjonnan tehokkuuteen ja julkisiin menoihin. Useilla pienillä paikallisyksiköillä on puutteelliset taloudelliset ja hallinnolliset valmiudet suorittaa hajautettuja tehtäviä. Julkishallinnon tehokkuuden indikaattorit osoittavat suorituskyvyn jäävän alle EU:n keskiarvon, mikä haittaa julkisten politiikkojen määrittelyä ja täytäntöönpanoa sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tehokkaampaa käyttöä. Keskushallinnon paikallisten sivutoimipisteiden lukumäärän suunniteltua vähentämistä ja valtion virastojen organisaation yksinkertaistamista on lykätty edelleen. Julkishallinnon ja julkisten palvelujen palkanmuodostusjärjestelmien epäjohdonmukaisuus vaikeuttaa yhdenvertaista kohtelua ja estää valtiota valvomasta julkisen sektorin palkkamenoja. Niiden yhdenmukaistamista koskevan lainsäädännön antamista on edelleen lykätty vuoden 2018 puoliväliin. Viranomaiset ovat toteuttaneet ensimmäisiä toimia sairaaloiden joidenkin toimintojen yhdistämiseksi, jotta voidaan parantaa muun muassa palvelujen tarjoamisen tehokkuutta ja terveydenhuollon saatavuutta. Terveydenhuoltojärjestelmän tehoton rahoitusmalli johtaa kuitenkin velkojen kasautumiseen, erityisesti sairaalahoidon osalta.

               (13)Suuret valtionyhtiöt ovat edelleen merkittävässä asemassa taloudessa. Toimenpiteet niiden hallinnoinnin parantamiseksi ovat edenneet hitaasti, ja niiden tuottavuus ja kannattavuus ovat edelleen alhaisella tasolla. Valtion omaisuuserien hallinnointia ja myyntiä koskevan uuden lainsäädännön hyväksyminen on viivästynyt edelleen. Tämä haittaa etenemistä keskeisissä toimenpiteissä, joiden tarkoituksena on avata valtionyhtiöt yksityiselle pääomalle ja aktivoida muita omaisuuseriä.

               (14)Marraskuussa 2017 saatiin päätökseen Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankin omaisuuserien laadun riippumaton tarkastelu. Kun otetaan huomioon pankin merkitys EU:n rahoitusvälineiden ja Euroopan investointiohjelman täytäntöönpanon kannalta sekä sen lisääntyvä suora lainananto, pankin sääntely- ja valvontakehystä ja sen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää olisi vahvistettava tarkastelun tulosten perusteella.

               (15)Hallinnolliset rasitteet ja veronluonteiset maksut haittaavat edelleen liiketoimintaympäristöä. Hallinnollisten rasitteiden vähentäminen on edennyt vakaasti, mutta verkkaiseen tahtiin. Veronluonteisten maksujen leikkaukset ovat olleet pieniä ja avoimuus on vähäistä, sillä rekisteriä ei päivitetä säännöllisesti eikä suunnitelluista leikkauksista ole tehty vaikutustenarviointia.

               (16)Korruptionvastainen toimintasuunnitelma vuosille 2017–2018 on pantava täysimääräisesti täytäntöön, jotta voidaan saavuttaa vuosille 2015–2020 laaditun korruptiontorjuntastrategian tavoitteet. Useita keskeisiä tekijöitä on vielä parannettava. Tällaisia tekijöitä ovat erityisesti varallisuudesta ja eturistiriidoista ilmoittaminen, tietoisuuden lisääminen väärinkäytösten paljastamiseen tarkoitetuista kanavista ja tehokas riskien valvonta julkisten hankintojen alalla, joka on edelleen altis korruptiolle valtion omistamien yhteisöjen sidosyksikköhankintojen suuren osuuden vuoksi.

               (17)Rajoittava sääntely hyödyke- ja palvelumarkkinoilla, erityisesti liiallisesti säänneltyjen ammattien suuri määrä, haittaa kilpailua. Sääntelyn keventäminen on ollut hidasta, sillä eturyhmien vastustus on voimakasta.

               (18)Pitkät oikeuskäsittelyt ja käsittelyä odottavien asioiden suuri määrä vaikuttavat edelleen haitallisesti oikeusjärjestelmän laatuun ja tehokkuuteen ja näin ollen liiketoimintaympäristöön. Havaittu käsittelyruuhkan vähentyminen johtui pääasiassa siitä, että uusia tapauksia tuli vähemmän käsiteltäväksi, eikä asioiden nopeammasta käsittelystä. Parannuksista huolimatta sähköistä viestintää käytetään edelleen liian vähän oikeudenkäynneissä ja maksukyvyttömyysmenettelyissä.

               (19)Joitakin kohdennettuja toimia, joilla uudistetaan kansallista tiede- ja innovointijärjestelmää, on valmisteilla Kroatian älykkään erikoistumisen strategian puitteissa. Poliittiset vastuut tieteen ja innovoinnin tukemisen alalla eivät ole koordinoituja, mikä heikentää poliittisen strategian täytäntöönpanoa. Myös suurimpien yliopistojen hallintorakenteet ovat erittäin hajaantuneita ja hallinnolliset säännöt joustamattomia. Tutkimuslaitosten ja yrityssektorin välinen yhteistyö on heikkoa. Tutkimus- ja innovointipolitiikkojen vaikutusta ei seurata ja arvioida järjestelmällisesti, mikä estää asianmukaisen priorisoinnin. Korkea-asteen koulutusjärjestelmä voisi hyötyä kannustimista, joilla parannetaan laatua ja työmarkkinarelevanssia.

               (20)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kroatian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kroatialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (21)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Kroatian odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (22)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

               SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.vahvistaa julkisen talouden kehystä, myös vahvistamalla finanssipoliittisen toimikunnan riippumattomuutta; ottaa käyttöön juoksevan kiinteistöveron;

               2.vähentää varhaiseläkkeelle siirtymistä, nopeuttaa lakisääteisen eläkeiän nostamista ja yhdenmukaistaa erityisryhmiä koskevat eläkesäännöt yleisen eläkejärjestelmän sääntöjen kanssa; toteuttaa koulutusjärjestelmän uudistuksen sen laadun ja työmarkkinarelevanssin parantamiseksi niin nuorten kuin aikuisten osalta; vahvistaa sosiaalietuuksia ja parantaa niiden kykyä vähentää köyhyyttä;

               3.vähentää julkishallinnon alueellista hajaantumista, yksinkertaistaa toimivaltajakoa ja parantaa valmiuksia suunnitella ja panna täytäntöön julkista politiikkaa; ottaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan käyttöön yhdenmukaiset palkanmuodostusjärjestelmät kaikkialla julkishallinnossa ja julkisissa palveluissa;

               4.parantaa valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä ja tehostaa valtionyhtiöiden ja tuottamattomien omaisuuserien myyntiä; pienentää merkittävästi rasitusta, joka yrityksille aiheutuu veronluonteisista maksuista ja raskaista hallinnollisista ja lainsäädännöllisistä vaatimuksista; lisää kilpailua yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien alalla; lyhentää oikeuskäsittelyjen kestoa ja parantaa sähköistä viestintää tuomioistuimissa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 410 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 209 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 424 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovakian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista, ja erityisesti suosituksesta 1 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Slovakiaa koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (4)Slovakia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen siten, että se on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen odotetaan saavutettavan vuonna 2020. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 49,3 prosentista vuonna 2018 aina 43,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täysin täsmennetty. Talousarvioon sisältyy tarkemmin määrittelemätön talousarviovarausten menoluokka, jonka osuus on huomattava (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja jota voidaan käyttää tapauskohtaisiin toimiin. Se heikentää talousarvion toteuttamisen ennakoitavuutta.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Slovakian olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  7
                ei ole yli 2,9 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt arvion elpymisen vahvuudesta Slovakiassa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella muita tekijöitä ei tarvitse ottaa tältä osin huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että edellä mainitusta suosituksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018.

               (8)Kun otetaan huomioon, että Slovakian tuotantokuilun on arvioitu olevan 1,2 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 4,1 prosenttia, mikä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että Slovakia poikkeaa tästä vaatimuksesta merkittävästi vuonna 2019 johtuen vuosien 2018 ja 2019 poikkeamista yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, jotta varmistetaan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattaminen.

               (9)Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä edelleen riskejä. Terveydenhuollon menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle, sillä haasteena Slovakiassa on edelleen terveydenhuollon kustannustehokkuuden lisääminen. Pitkällä aikavälillä julkisten terveydenhuoltomenojen ennustetaan kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin koko EU:n osalta arvioitu 0,9 prosenttiyksikön keskimääräinen kasvu. Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys on parantunut vähitellen eläkeiän automaattisen korottamisen ansiosta, sillä se on hillinnyt väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua pitkällä aikavälillä.

               (10)Vaikka terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuuden lisäämiseksi on toteutettu joitakin toimia, erityisesti menojen uudelleenarviointia koskevan varoille vastinetta hankkeen avulla, resurssien käyttöä on edelleen mahdollista järkeistää merkittävästi. Terveydenhuoltojärjestelmän kauaskantoista uudistusta koskevat suunnitelmat, joilla mahdollistettaisiin palvelujen järkeistäminen, sairaaloiden resurssien parempi hallinta ja tehokkaampi hoitojärjestelmä, eivät osoita edistymisen merkkejä. Sairaalapalveluja käytetään edelleen runsaasti, sairaalassa hoidettavien pitkäaikaissairaiden osuus on korkea, kotiutusaste on EU:n keskiarvoa korkeampi, mutta potilaspaikkojen käyttöaste on suhteellisen alhainen. Vaikka perusterveydenhuoltosektorin lujittaminen voi helpottaa sairaaloihin kohdistuvaa kovaa rasitusta, järjestelmä kärsii yleislääkärivajeesta, jota pahentaa heidän epätasainen maantieteellinen jakautumisensa. Lisäksi yleislääkärikunnan ikärakenne aiheuttaa huolta yleislääkärien saatavuudesta tulevaisuudessa. Lisäksi useat säännökset, joiden tarkoituksena on parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta, ovat edelleen kehitysvaiheessa. Esimerkiksi maksujärjestelmää, jossa potilaat ryhmitellään diagnoosien perusteella, ei ole vielä otettu täysimääräisesti käyttöön, eikä sähköistä terveydenhuoltojärjestelmää ole vielä käynnistetty tosiasiallisesti. Jatkossa nämä järjestelmät viivästyvät todennäköisesti lisää, ja niihin kohdistuu täytäntöönpanohaasteita.

               (11)Verotulot kasvavat nopean talouskasvun ansiosta, ja käynnissä on toimia, joilla pyritään parantamaan verosäännösten noudattamista ja pienentämään Slovakian suurta arvonlisäverovajetta. Verokannustimia tutkimus- ja kehitystyön edistämiseksi on lisätty, mutta kiinteistöverotus on edelleen heikko tulonlähde. Säännöllisesti tarkistettava menojen uudelleenarviointiohjelma, joka koskee kaikkia julkisten menojen tärkeimpiä osa-alueita, on osoittautumassa tehokkaaksi ja tarkaksi keinoksi parantaa julkisten menojen kustannustehokkuutta.

               (12)Työmarkkinoiden myönteinen kehitys jatkuu, sillä työllisyys lisääntyy ja työttömyys on historiallisen alhaisella tasolla. Tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyysaste on edelleen EU:n korkeimpia, mikä vaikuttaa erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten matalan osaamistason työntekijöihin, nuoriin ja syrjäytyneessä asemassa oleviin romaneihin. Työmarkkinaolosuhteiden paranemisen tuloksena on alkanut kiiriä tietoja ammattitaitoisen työvoiman puutteesta joillakin talouden aloilla. Työmarkkinoilla vallitsee jyrkkiä alueellisia eroja. Työttömyys on korkeampaa Itä-Slovakiassa ja työvoimapulasta kärsitään puolestaan maan länsiosassa. Slovakia on alkanut toteuttaa toimintasuunnitelmaansa pitkäaikaistyöttömien integroimiseksi työmarkkinoille, mihin se saa tukea Euroopan sosiaalirahastosta. Suunnitelmalla otetaan käyttöön yksilölliset palvelut, sosiaalineuvonta ja uusi perusprofilointijärjestelmä. Sen toteuttaminen ei kuitenkaan ole vielä johtanut rakenteellisiin muutoksiin. Yksityisten kumppanien ja kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä, jolla pyritään keventämään julkisten työvoimapalvelujen työmäärää, on puutteita, ja yksilöllisen neuvonnan antaminen on vielä alkuvaiheessa. Lisäksi pitkäaikaistyöttömien karkea jaottelu ei palvele täysimääräisesti myöhempää ohjaamista aktivointitoimenpiteisiin. Koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia on tehostettu, mutta ne ovat edelleen riittämättömiä ja niiden kohdentaminen pitkäaikaistyöttömiin ja muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin on edelleen vähäistä. Lisäksi aikuisten osallistuminen koulutukseen on edelleen erittäin vähäistä, ja muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille suunnattu uuden mahdollisuuden tarjoava koulutus on kehittymätöntä. Työttömyysetuuksien myöntämisperusteet ovat tiukat, ja etuuksien kesto on lyhyt. Tämä johtaa heikkoon kattavuuteen työttömyysetuuksia saavien lyhytaikaisesti työttömien osalta.

               (13)Sukupuolten väliset työllisyys- ja palkkaerot ovat selvästi EU:n keskiarvoa suuremmat. Synnytysikäisten naisten alhainen työllisyysaste johtuu pitkästä vanhempainlomasta ja sen vähäisestä käytöstä miesten keskuudessa. Lisäksi joustavia työjärjestelyjä hyödynnetään vain vähän ja lastenhoitopalveluista on puutetta tai niiden hinta ei ole kohtuullinen. Erityisesti alle kolmevuotiaista lapsista vain erittäin pieni osuus on lastenhoitopalvelujen piirissä.

               (14)Koulutusjärjestelmä ei edistä riittävässä määrin Slovakian sosioekonomista kehitystä, ja sen rahoitus on riittämätöntä kaikilla tasoilla. Polttavimpia haasteita ovat oppimistulosten laatu, romanien osallistuminen osallistavaan yleisopetukseen ja sosioekonomisilta lähtökohdiltaan muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden tehokas integrointi koulutukseen. Koulutustulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa niihin voimakkaasti. Koulunkäynnin keskeyttäminen on vähäistä mutta kasvussa, ja koulunkäynnin keskeyttämisasteessa on suuria alueellisia eroja. Vaikka suunnitteilla on opettajien palkkoja korottaminen vuosittain 6 prosentilla vuoteen 2020 saakka, opettajan ammatin houkuttelevuus on edelleen vähäistä, mikä johtuu osittain ammatillisen peruskoulutuksen ja urakehitysmahdollisuuksien vähäisyydestä. Toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään romanioppilaiden osallistumista osallistavaan yleisopetukseen, ovat jääneet toteutukseltaan erittäin heikoiksi, koska niiden rahoitus ja seuranta on ollut puutteellista eikä opettajille ole annettu riittävää koulutusta kulttuurienvälisistä kysymyksistä.

               (15)Julkishallinnon rasitteena ovat edelleen tehottomuus ja pullonkaulat, jotka johtuvat ministeriöiden välisestä heikosta yhteistyöstä ja virkamieskunnan vähäisestä poliittisesta neutraaliudesta. Virkamieslain täytäntöönpano on käynnistynyt hitaasti, ja sen vaikutus henkilöstöhallinnon parantumiseen jää nähtäväksi. EU:n varojen hallinnointia haittaavat edelleen heikot hallinnolliset valmiudet ja tehottomuus sekä henkilöstön suuri vaihtuvuus, mikä osittain johtuu poliittisesta syklistä. Tähän ollaan kuitenkin puuttumassa lujittamalla varapääministerin kanslian koordinoivaa roolia. Se toimii täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa jatkuvuutta edistävänä ja institutionaalista asiantuntemusta tarjoavana vakauttavana tekijänä.

               (16)Pyrittäessä ratkaisemaan Slovakian kilpailukyvyn, kasvun ja työpaikkojen luomisen lisäämiseen liittyviä tärkeimpiä haasteita keskeisessä asemassa ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastot. Slovakia menetti 26 miljoonaa euroa tutkimukseen ja innovointiin suunnattua rahoitusta vuonna 2017 pääosin valintaperusteiden soveltamiseen ja arvioijien valintaan liittyvien ongelmien vuoksi, mikä vahvistettiin tehdyissä tarkastuksissa. Jos täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ei toteuteta asianmukaisia toimenpiteitä, on olemassa suuri riski, että kohdennetusta rahoituksesta menetetään toinenkin osa. Vaikka valittujen hankkeiden osuus vastaa nyt yli puolta tämänhetkisen ohjelmakauden kokonaismäärärahasta, tuensaajille on käytännön täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien vuoksi suoritettu maksuina vain 11 prosenttia määrärahasta.

               (17)Julkishallinnon tehottomuus näkyy myös muilla aloilla, kuten energian ja ympäristön aloilla. Kierrätysaste on hyvin alhainen, ja ilman laatu on edelleen verrattain huono. Kestävä metsätalous on kasvava haaste. Energia-ala kärsii ylisääntelystä, ja energiapolitiikka ei täysin vastaa EU:n ilmasto- ja energiatavoitteita.

               (18)Slovakia on edennyt merkittävästi kohti hyvin toimivaa julkisten hankintojen järjestelmää. Käyttöön on pyritty ottamaan laatuun perustuvat hankintasopimuksen tekoperusteet. Sähköisten välineiden käytöstä julkisissa hankintamenettelyissä on määrä tulla pakollista lokakuussa 2018. Kaikille Euroopan sosiaali- ja investointirahastojen välityksellä rahoitetuille hankkeille on tehty kattavat ennakkotarkastukset, vaikka ne eivät olekaan olleet tehokkuudeltaan optimaalisia. Tyydyttäviin tuloksiin ei kuitenkaan ole vielä päästy sisäisen valvonnan, avoimuuden, digitalisaation, ammattimaistumisen ja strategisten julkisten hankintojen alalla. Tämä näkyy siinä, että arvion mukaan Slovakiassa on kilpailunvastaisia käytäntöjä hieman enemmän kuin EU:ssa keskimäärin, vaikka tilanne onkin parantunut jonkin verran. Myös sitoutumisesta korruption torjuntaan on edelleen vain vähäisiä merkkejä. Yli puolet yrityksistä katsoo, että kansallisten viranomaisten hallinnoimissa julkisissa hankinnoissa esiintyy laajaa korruptiota.

               (19)Slovakian liiketoimintaympäristön laatuun vaikuttavat vahvasti korruptio, monimutkaiset hallinnolliset menettelyt, liiallinen ja nopeasti muuttuva liiketoiminnan sääntely ja sääntelyelinten heikko laatu. Slovakia on menettänyt hiukan asemiaan joissakin kansainvälisissä vertailuissa, mutta se on määrittänyt useita toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristön laatua ja vauhdittamaan investointeja. Lisäksi Slovakia on vahvistanut lainsäädännön vaikutusten arviointipuitteitaan ja laajentanut niiden käyttöä viime vuosina. Äskettäin on myös hyväksytty uusi parempaa sääntelyä koskeva strategia. Yrityspalvelusektorilla on edelleen merkittäviä sääntelyesteitä. EU:n keskiarvoa tiukempia rajoituksia sovelletaan arkkitehteihin, insinööreihin, veroneuvojiin, asianajajiin, patenttiasiamiehiin, kiinteistövälittäjiin ja matkaoppaisiin. Komission tammikuussa 2017 antamassa tiedonannossa
                  8
                esitettiin sääntelyesteiden poistamista koskevia suosituksia. Slovakia ei ole kuitenkaan ilmoittanut edistyneensä näiden rajoitusten poistamisessa.

               (20)Korruption torjunnan tehostamisessa ei ole kokonaisuudessaan edistytty. Korruption katsotaan olevan edelleen yleistä, ja tällaisia rikkomuksia koskevat syytetoimet ovat harventuneet entisestään. Korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat heikentyneet edelleen tutkivan toimittajan murhan ja hänen lukuisista korkean tason korruptiotapauksista tekemiensä havaintojen jälkeen. Vain erittäin pieni osuus korkean tason tapauksista johtaa syytetoimiin. Poliisin ja yleisten syyttäjien vastuuvelvollisuuden puutetta ei ole ratkaistu, ja tämä hankaloittaa korruption torjuntaa ja arkaluonteisten korruptiotapausten tutkintaa.

               (21)Slovakian haasteena on edelleen oikeusjärjestelmän tehokkuuden sekä myös sen riippumattomuuden parantaminen, vaikka joitakin tehostamistoimia onkin toteutettu. Huolenaiheena on edelleen oikeuslaitoksen riippumattomuus, mukaan lukien tuomareiden nimitysmenettelyt oikeuslaitoksen kaikilla tasoilla.

               (22)Vaikka innovoinnin vauhdittaminen voi edistää kilpailukykyä ja helpottaa siirtymistä tietoperustaiseen talouteen, Slovakian innovointivalmiudet ovat yhä vaatimattomat, ja yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetti on hyvin alhainen (0,40 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016). Vaikka maassa on runsaasti keskikorkean ja/tai korkean teknologian valmistusteollisuutta, johtavassa asemassa olevat monikansalliset yritykset ovat toistaiseksi osoittaneet vain vähäistä kiinnostusta harjoittaa tutkimus- ja kehitystoimintaa ja niiden pienten ja keskisuurten yritysten osuus, jotka harjoittavat sisäistä innovointia, oli Slovakiassa vuonna 2016 paljon pienempi (13,9 prosenttia) kuin koko EU:ssa (28,8 prosenttia).

               (23)Julkiset investoinnit tutkimukseen ja innovointiin kasvoivat vuosina 2009–2015 voimakkaasti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käytön ansiosta. Näiden investointien koko potentiaalia ei ole hyödynnetty Slovakian tutkimusympäristössä vallitsevien tehottomuustekijöiden takia. Vaikka varapääministerin kanslian roolia tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin koordinoinnissa on vahvistettu, alan politiikkatoimien koordinointi on yleisesti ottaen heikkoa. Koska järjestelmä on hajanainen ja sen ohjauskehys heikko ja vastuu jakautuu useille ministeriöille ja täytäntöönpanovirastoille, joiden toiminta on usein huonosti koordinoitua, seurauksena on säännöllisesti uudistusten lykkääntyminen. Toimenpiteet, joilla edistetään tietämyksen siirtoa, lisätään teollisuuden tutkimuskapasiteettia ja parannetaan yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä, etenevät hitaasti.

               (24)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (25)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta ja kehittääkseen tehokkaamman terveydenhuoltoalan henkilöstöä koskevan strategian;

               2.lujittaa aktivointitoimenpiteitä ja ammatillisia täydennyskoulutustoimenpiteitä, joihin sisältyvät laadukas kohdennettu koulutus ja yksilölliset palvelut muita heikommassa asemassa oleville väestöryhmille, erityisesti toteuttamalla pitkäaikaistyöttömiä koskevan toimintasuunnitelman; edistää naisten työllisyyttä, erityisesti lisäämällä kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjontaa; parantaa koulutuksen laatua ja osallistavuutta muun muassa lisäämällä romanilasten osallistumista yleiskoulutukseen varhaislapsuudesta lähtien;

               3.lisää laatuun liittyvien ja elinkaarikustannuksiin perustuvien arviointiperusteiden käyttöä julkisissa hankinnoissa; torjuu korruptiota muun muassa varmistamalla voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja lisäämällä vastuuvelvollisuutta poliisi- ja syyttäjäviranomaisten tasolla; parantaa oikeusjärjestelmän tehokkuutta, erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen nimitysmenettelyjen riippumattomuuden; vähentää julkisen tutkimusjärjestelmän hajanaisuutta ja vauhdittaa yritysten innovointitoimintaa, myös pienten ja keskisuurten yritysten osalta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 424 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 223 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        COM(2016) 820 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.