               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.11.2019
            COM(2019) 912 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
            {SWD(2019) 932 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta

                  Romaniassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)Neuvosto totesi SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla kesäkuussa 2017 ja kesäkuussa 2018, että Romanian oli havaittu vuosina 2016 ja 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Kyseisten havaittujen merkittävien poikkeamien johdosta neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017
                  2
                ja 22 päivänä kesäkuuta 2018
                  3
                suositukset, joissa suositeltiin, että Romania toteuttaa tarvittavat politiikkatoimet kyseisiin poikkeamiin puuttumiseksi. Neuvosto totesi sittemmin, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisten suositusten johdosta, ja antoi 5 päivänä joulukuuta 2017
                  4
                ja 4 päivänä joulukuuta 2018
                  5
                tarkistetut suositukset. Sittemmin neuvosto totesi, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia näidenkään suositusten johdosta.

               (4)Neuvosto päätti 14 päivänä kesäkuuta 2019, että Romaniassa oli vuonna 2018 jälleen havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Romanialle suosituksen, jossa suositeltiin, että Romania toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  6
                nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2020. Tämä vastaa vuoden 2019 osalta 1 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT).
                  7
                Romanialle suositeltiin myös, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut kyseisen suosituksen pohjalta.

               (5)Neuvosto suositti 9 päivänä heinäkuuta 2019, että Romania varmistaa vuosina 2019 ja 2020 noudattavansa 14 päivänä kesäkuuta 2019 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta.
                  8

               (6)Komissio teki 25 päivänä syyskuuta 2019 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikalla tapahtuvaa valvontaa varten asetuksen (EY) N:o 1466/97 -11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle [20 päivänä marraskuuta] 2019. Kyseiset havainnot julkistettiin.

               (7)Romanian viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2019 kertomuksen tuloksellisista toimista 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Neuvosto päätteli 20 päivänä marraskuuta 2019 Romanian viranomaisten kertomuksessaan toteutetuista toimista esittämien tietojen ja komission syksyn 2019 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               (8)Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia ja koska suuri poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeuttamisuralta on kumuloitunut, Romanialle on asianmukaista antaa SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

               (9)Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella Romanian rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen lisää vuonna 2020. Tämän seurauksena rakenteellisen alijäämän arvioidaan poikkeavan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 maan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2019 että vuonna 2020.

               (10)Jotta kumuloituneet poikkeamat saataisiin korjatuksi ja Romania saataisiin siirtymään takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle aiempien lipsumisten jälkeen, neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2019 vuodeksi 2020 suosittamaa 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen olisi täydennettävä lisäsopeutuksella. Kun otetaan huomioon merkittävät kumuloituneet poikkeamat julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäsopeutuksen ansiosta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttaminen nopeutuu vaarantamatta talouskasvua.

               (11)Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan suhteessa BKT:hen 3,6 prosenttia vuonna 2019 ja 4,4 prosenttia vuonna 2020, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa vuonna 2020 perussopimuksen mukaista 3 prosentin viitearvoa.

               (12)Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 1,0 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2020 tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saa olla enintään 4,4 prosenttia.

               (13)Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2019 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon.

               (14)Koska aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ei ole noudatettu, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksen viitearvo ylittyy, on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin Romanian finanssipolitiikan palauttamiseksi varovaiselle uralle.

               (15)Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä.

               (16)Tässä suosituksessa esitettävillä vaatimuksilla korvataan 14 päivänä heinäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen vastaavat osat.

               (17)Romanian olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

               (18)On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

               SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

               (1)toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,4 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

               (2)käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän korjaamiseen; varmistaa julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema paranee pysyvästi kasvua edistävällä tavalla;

               (3)raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; raportissa olisi esitettävä riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen, vaaditun sopeutusuran saavuttamiseksi sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2020.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3.

                     (4)

                        EUVL C 439, 20.12.2017, s. 1.

                     (5)

                        EUVL C 460, 21.12.2018, s. 1.

                     (6)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet nettoutetaan.

                     (7)

                        EUVL C 210, 21.6.2019, s. 1.

                     (8)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 135.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Strasbourg 17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            euroalueen talouspolitiikasta
            {SWD(2019) 631 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               euroalueen talouspolitiikasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

                sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroalueen talous jatkaa laajentumistaan, mutta siihen liittyy toisiinsa kytköksissä olevia riskejä, ja näköpiirissä on epävarmuutta. Lisäksi näkymiä synkistävät hitaan kasvun ja inflaation pitkittymisen riski, minkä taustalla on vaisu tuottavuuskehitys ja väestön ikääntyminen. Vaikka tuotantokuilu on ollut positiivinen vuodesta 2017 ja oli 0,7 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2018, potentiaalisen kasvun odotetaan pysyvän kriisiä edeltäneen tason alapuolella
                  3
               . Pohjainflaatio pysyi 1–1 ½ prosentin välillä vuonna 2018, ja sen ennustetaan olevan noin 1 ½ prosenttia vuosina 2019, 2020 ja 2021. Työmarkkinaindikaattorit paranevat edelleen, vaikkakin hitaammin. Myös työllisyyden kasvun ennustetaan jatkavan hidastumistaan, ja työpaikkojen laatuun liittyy edelleen haasteita. Nimellispalkkojen kasvuvauhti on vakiintunut. Se kiihtyi vuonna 2018 noin 2 ¼ prosenttiin oltuaan useita vuosia alle 2,0 prosenttia. Kasvun ennustetaan olevan noin 2 ½ prosenttia vuonna 2019 ja hidastuvan 2 ¼ prosenttiin vuosina 2020–2021. Hyvistä työmarkkinaolosuhteista huolimatta reaalipalkkojen nousu on ollut hidasta eikä kiihdy jatkossakaan. Vuosina 2018 ja 2019 reaalipalkat nousivat alle prosentin, ja vuosille 2020 ja 2021 ennustetaan 0,7 prosentin ja 0,8 prosentin nousua. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämän ennustetaan supistuvan. Alijäämäiset jäsenvaltiot ovat supistaneet vaihtotaseen alijäämiään tai kääntäneet ne ylijäämiksi. Niillä tosin on edelleen suuret negatiiviset ulkomaiset nettovarallisuusasemat (NIIP)
                  4
               . Samaan aikaan joissakin jäsenvaltioissa on jatkuvasti suuri vaihtotaseen ylijäämä, minkä vuoksi niiden ulkomaiset nettovarallisuusasemat jatkavat kasvuaan. Vaihtotaseen dynamiikkaan vaikuttaa euroalueella ulkoisen kysynnän heikkeneminen erityisesti vientivetoisissa jäsenvaltioissa, joissa vaihtotaseen ylijäämä on suuri ja jotka ovat hyvin riippuvaisia ulkomaisesta vientikysynnästä.

               (2)Kasvupotentiaalin lisääminen siten, että samalla varmistetaan ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen kestävyys ja edistetään euroalueen jäsenvaltioiden todellista lähentymistä, edellyttää kestävää kasvua vauhdittavia rakenneuudistuksia sekä investointeja aineelliseen ja aineettomaan pääomaan tuottavuuden parantamiseksi. Tämä auttaisi erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden kasvupotentiaali on selvästi euroalueen keskiarvoa alhaisempi. Kasvupotentiaalin lisääminen olisi tarpeen myös, jotta euroalueen talous ei ajaudu pitkittyneeseen alhaisen potentiaalisen kasvun ja tuottavuuden, hitaan hintainflaation ja palkkojen nousun sekä kasvavan eriarvoisuuden aikaan. Uudistukset ja investoinnit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että kasvu saadaan taas vauhtiin euroalueella ja voidaan kohdata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kasvavat paineet, jotka johtuvat muun muassa väestönkehityksen heikkenemisestä. Lisäksi on helpotettava siirtymistä kestävään talouteen, mikä auttaa euroaluetta ja sen jäsenvaltioita saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet.

               (3)Ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmantaloutta, rahoitusjärjestelmiä ja nykypäivän yhteiskuntaa uhkaavista järjestelmäriskeistä, ja sen taloudelliset vaikutukset alkavat näkyä. Ilmastonmuutos ja laajemmin ympäristön pilaantuminen aiheuttavat yhä enemmän riskejä maailmantaloudelle, ja ne vaikuttavat yhteiskuntiemme haavoittuvimpiin ihmisryhmiin. Jos asianmukaisia toimenpiteitä ei toteuteta, tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia euroalueen talouksien häiriönsietokykyyn, osallistavuuteen ja pitkän aikavälin kasvupotentiaaliin. Tässä yhteydessä olisi olennaisen tärkeää investoida ja luoda sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvät edellytykset hallitulle siirtymiselle kohti kestävää taloutta. Jos ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastataan oikealla tavalla, ne tarjoavat myös mahdollisuuden piristää Euroopan taloutta ja suunnata sitä kohti kestävää kehitystä. Tähän liittyen komissio on esittänyt EU:n kasvustrategiaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman. Se sisältää ensimmäisen eurooppalaisen ilmastolain, jolla vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön. Samalla vihreään talouteen siirtymisessä on otettava huomioon vaikutukset yhteiskunnan eri osiin. Kestävään talouteen siirtymistä helpottavia investointeja on täydennettävä panostamalla osaamiseen ja tukemalla siirtymistä työpaikasta toiseen. Näin voidaan varmistaa, että kaikki kansalaiset hyötyvät teknologian muutoksista erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä.

               (4)Julkisten ja yksityisten varojen käyttäminen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävissä investoinneissa voi auttaa ylläpitämään kasvua lyhyellä aikavälillä ja vastaamaan talouksiemme pitkän aikavälin haasteisiin. Digitaalinen vallankumous voi tarjota mahdollisuuksia parantaa tuottavuutta, nopeuttaa kasvua ja luoda työpaikkoja, mutta se voi myös asettaa haasteita erityisesti vähemmän koulutetuille työntekijöille, joilla ei ole uuden teknologian parissa työskentelyn edellyttämää osaamista. Euroalueen jäsenvaltioiden eritahtinen siirtyminen digitaalitalouteen voi osoittautua merkittäväksi riskiksi lähentymiselle ja makrotalouden vakaudelle. Tätä voivat vahvistaa voimakkaat keskittymisvaikutukset, jotka hyödyttävät usein suuria kaupunkeja, ja digitaaliteknologian alalla usein vallitseva ”voittaja vie kaiken” -tilanne. Tämä voi voi lisätä eriarvoisuutta ja vaikeuttaa lähentymistä. Investoinnit olisi suunnattava paitsi tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamiseen myös innovaatioiden laajempaan levittämiseen koko taloudessa.

               (5)Koordinoidumpi investointistrategia yhdistettynä euroalueen tason vahvempiin uudistuspyrkimyksiin on ratkaisevan tärkeässä roolissa, kun tuetaan kasvua ja vastataan pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologian murrokseen. Lähentymistä ja kilpailukykyä edistävä talousarvioväline, joka sisällytetään uudistusten tukiohjelmaan, tarjoaa rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille uudistus- ja investointipakettien toteuttamista varten. Myös InvestEU-ohjelmalla, jolla edistetään myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, pyritään saamaan aikaan vähintään 650 miljardin euron lisäinvestoinnit, joilla edistetään innovoinnin ja työpaikkojen luomista EU:ssa muun muassa rahoittamalla kestävää infrastruktuuria. Koheesiopolitiikan rahastoilla, joilla on keskeinen rooli unionin alueiden ja maaseudun tukemisessa, on tärkeä rooli myös ilmastosiirtymässä ja teknologisessa siirtymässä, sillä ne edistävät kestävää kehitystä. Euroopan investointipankki osoittaa jo nyt 25 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastoinvestointeihin ja on ilmoittanut aikovansa kaksinkertaistaa niiden osuuden. Unionin kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää toteuttaa kansallisella ja alueellisella tasolla investointihankkeita, jotka edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä, energiakäännettä, hiilestä irtautumista tai kiertotaloutta. Investoinnit verkkotoimialoihin ja -infrastruktuuriin voivat auttaa parantamaan euroalueen kilpailukykyä ja edistää siirtymistä kestävämpään liikenteeseen. Lisäksi investoinnit aineettomaan omaisuuteen, kuten tutkimukseen, kehittämiseen ja osaamiseen, ovat avainasemassa valmisteltaessa euroalueen työmarkkinoita tuleviin haasteisiin.

               (6)Viime vuosina koetun talouden laajentumisen vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti jäsenvaltioiden sisällä sekä alueiden ja maiden välillä. Vaikka käytettävissä olevat tulot ovat viime aikoina nousseet, ne alittavat edelleen kriisiä edeltäneen tason useissa euroalueen jäsenvaltioissa. Köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä on laskusuunnassa useimmissa jäsenvaltioissa, ja heitä on nyt viisi miljoonaa vähemmän kuin tilanteen ollessa huonoimmillaan vuonna 2012. Euroalueella köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa on kuitenkin edelleen enemmän ihmisiä kuin vuonna 2008. Asukaskohtaisen BKT:n erojen kasvu päättyi muutama vuosi sitten, kun jotkin jäsenvaltiot alkoivat lähentyä parhaiten suoriutuneita maita. Korkeimpien tuloluokkien osuus kokonaistuloista on kuitenkin kasvanut hitaasti viime vuosikymmenen aikana, ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja. Jotta voitaisiin edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä jäsenvaltioissa ja niiden välillä, olisi tärkeää edistää politiikkatoimia, joilla pyritään lisäämään sekä tehokkuutta että tasapuolisuutta kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Näin päästään parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin, joista on tasapuolisemmin hyötyä koko yhteiskunnalle. Tämä edistää myös euroalueen yhteenkuuluvuutta.

               (7)On ratkaisevan tärkeää, että euroalueen makrotalouspolitiikan yhdistelmä, johon kuuluvat raha-, finanssi- ja rakennepolitiikka, on johdonmukainen ja tasapainoinen. Näin voidaan varmistaa vakaa, osallistava ja kestävä talouskasvu ja reagoida tuloksellisesti pitkään hitaana pysyneeseen inflaatioon, heikkeneviin näkymiin ja pitkän aikavälin kasvuun kohdistuviin riskeihin. Euroopan keskuspankki ylläpitää elvyttävää rahapolitiikkaa edistääkseen keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteen saavuttamista samalla kun pankki tukee kasvua ja työpaikkojen luomista. Finanssipolitiikalla on täydennettävä rahapolitiikan viritystä samoin kuin eri alojen rakenneuudistuksilla, jotka ovat tarpeen muun muassa talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteen täydentämiseksi.

               (8)Talous- ja rahaliiton moitteetonta toimintaa tukee kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi, jossa noudatetaan täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimusta ja otetaan samalla huomioon käytettävissä oleva julkisen talouden liikkumavara ja heijastusvaikutukset eri maissa. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan pitkälti neutraali tai lievästi elvyttävä vuosina 2020 ja 2021. Samaan aikaan kansalliset finanssipolitiikat eivät edelleenkään ole riittävän eriytyneitä, kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa käytettävissä oleva julkisen talouden liikkumavara. Maltillisen finanssipolitiikan noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, joilla on paljon julkista velkaa, ohjaisi julkisen velan lasku-uralle, vähentäisi häiriöalttiutta ja antaisi automaattisten vakauttajien toimia täydellä teholla talouden taantuman aikana. Toisaalta investointien ja muiden tuottavien menojen lisääminen jatkossakin niissä jäsenvaltioissa, joiden julkisen talouden tilanne on suotuisa, tukisi kasvua lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja auttaisi myös tasapainottamaan euroalueen taloutta. Jos näkymät heikkenevät, kasvun ylläpitämiseksi lyhyellä aikavälillä on tärkeää saavuttaa tuottavaan varojen käyttöön keskittyvä, kasvua tukeva finanssipolitiikan kokonaisviritys samalla kun harjoitetaan kaikilta osin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista politiikkaa, jossa otetaan huomioon maakohtaiset olosuhteet ja vältetään mahdollisuuksien mukaan myötäsyklisyyttä.

               (9)Julkisen talouden rakenneuudistukset ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan parantaa julkisen talouden kestävyyttä, vahvistaa kasvupotentiaalia ja mahdollistaa tehokas finanssipolitiikka laskusuhdanteessa. Hyvin toimivat kansalliset finanssipolitiikan kehykset, säännölliset ja perusteelliset menojen uudelleenarvioinnit sekä tehokkaat ja läpinäkyvät julkiset hankinnat voivat yhdessä lisätä julkisen varainkäytön tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja parantaa finanssipolitiikan uskottavuutta ja laatua. Kansallisten talousarvioiden koostumuksen parantaminen sekä tulo- että menopuolella, mukaan lukien resurssien siirtäminen investointeihin laatimalla julkisten investointien strategioita, parantaisi julkisten talousarvioiden vaikutusta kasvuun, parantaisi tuottavuutta ja alkaisi vastata vihreään ja digitaaliseen talouteen liittyviin kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin. Verojärjestelmien yksinkertaistaminen ja nykyaikaistaminen sekä veropetoksiin, verovilppiin ja veron kiertämiseen puuttuminen aggressiivisen verosuunnittelun vastaisilla toimenpiteillä on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia. Liikkuvien resurssien helppo siirtely euroalueella lisää verokilpailun mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden välinen koordinointi on sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta voidaan puuttua voitonsiirtoihin, liialliseen verokilpailuun ja yleiseen kilpailuun alhaisimmasta yhtiöverotuksesta. Keskeisessä asemassa ovat tältä osin yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskeva sopimus sekä sopimus voittojen kohdentamisesta maiden kesken ja tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamisesta. Verotaakka on euroalueella suhteellisen suuri, ja se on painottunut työn verotukseen. Omaisuus- ja ympäristöverojen osuus verotuloista on sitä vastoin hyvin pieni. Viimeksi mainitut voivat kuitenkin olla vähemmän haitallisia kasvulle sekä työvoiman kysynnälle ja tarjonnalle, ja ne voivat edistää kestävää kasvua kannustamalla kuluttajia ja tuottajia toimimaan ”vihreämmin”. Verotuksessa olisi otettava paremmin huomioon ilmastoulottuvuus ja puututtava johdonmukaisemmin päästöihin ja hiilivuotoon. Sen vuoksi vihreään talouteen siirtymisen helpottamiseksi ehdotetaan, että finanssipolitiikassa edistetään ympäristösitoumusten mukaisia malleja, ja tarkistetaan energiaverotusdirektiiviä. Lisäksi olisi tarvittaessa otettava käyttöön hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi, jolla vältetään hiilivuoto ja säilytetään tasapuoliset toimintaedellytykset kolmansien maiden yritysten kanssa.

               (10)Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, jotka lisäävät kilpailua hyödykemarkkinoilla, edistävät resurssitehokkuutta, parantavat liiketoimintaympäristöä ja julkishallinnon laatua, oikeusjärjestelmien tehokkuus mukaan lukien,, ovat tärkeitä euroalueen jäsenvaltioiden talouden sietokyvyn kannalta. Vankat talouden rakenteet estävät sen, että häiriöillä on merkittäviä ja pitkäaikaisia vaikutuksia tuloihin ja työvoiman tarjontaan. Ne voivat myös helpottaa finanssi- ja rahapolitiikan toimintaa, hillitä eroja erityisesti laskusuhdanteissa ja luoda suotuisammat olosuhteet kestävälle ja osallistavalle kasvulle. Erityisesti maakohtaisissa suosituksissa kuvattujen rakenneuudistusten parempi koordinointi ja toteutus voi luoda myönteisiä heijastusvaikutuksia kaikissa jäsenvaltioissa. Tältä osin kansallisilla tuottavuuskomiteoilla voi olla tärkeä rooli uudistusten omistajuuden lisäämisessä ja toteutuksen parantamisessa. Uudistuksia tarvitaan myös, jotta voidaan vastata kiireellisiin pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologiseen muutokseen. Tuottavuuden kasvua voi osaltaan edistää myös sisämarkkinoiden yhdentymisen syventäminen, joka on osoittautunut merkittäväksi kasvun ja jäsenvaltioiden välisen lähentymisen veturiksi.

               (11)Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään 20 periaatetta, joilla edistetään yhtäläisiä oikeuksia ja pääsyä työmarkkinoille, oikeudenmukaisia työoloja sekä sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Sen tarkoituksena on ohjata ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä kohti parempia työ- ja elinoloja. Vahvemmat ja osallistavammat taloudet ja yhteiskunnat voivat puolestaan parantaa unionin ja euroalueen häiriönsietokykyä. Uudistukset ja investoinnit osaamiseen, työelämän siirtymiin ja tehokkaampaan sosiaaliseen suojeluun ovat myös tärkeitä, jotta voidaan tukea oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen. Pilarin täysimääräinen täytäntöönpano kaikilla tasoilla kunkin tahon toimivaltuudet asianmukaisesti huomioon ottaen on olennaisen tärkeää ylöspäin tapahtuvan lähentymisen edistämiseksi.

               (12)Uudistukset, joilla lisätään työmarkkinoille osallistumista, edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista, tuetaan onnistuneita työmarkkinasiirtymiä, vähennetään segmentoitumista ja edistetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, voivat auttaa vauhdittamaan osallistavaa kasvua, parantamaan talouden häiriönsietokykyä ja automaattista vakauttamista, vähentämään eriarvoisuutta ja puuttumaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. Yksilöllinen tuki työpaikan vaihtoon, koulutus ja uudelleenkoulutus ovat keskeisessä asemassa edistettäessä työnhakijoiden ripeää paluuta työmarkkinoille. Laadukkaan koulutuksen saatavuus koko eliniän edellyttää riittäviä investointeja inhimillisen pääoman ja taitojen parantamiseksi, myös digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä. Se parantaa osaltaan työllistettävyyttä, tuottavuutta ja innovointikapasiteettia, nostaa palkkoja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja lisää euroalueen häiriönsietokykyä. Työsuhdeturvalainsäädännössä on säädettävä oikeudenmukaisista ja säällisistä työoloista kaikille työntekijöille erityisesti työllisyyden uusien epätyypillisten muotojen yhteydessä. Nämä uudet työsuhdemallit tuovat mukanaan paitsi uusia mahdollisuuksia myös haasteita, jotka liittyvät työsuhdeturvaan ja sosiaaliseen suojeluun. Tulokselliset ja kestävät sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa riittävä toimeentulo ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Eläkeuudistuksilla ja työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtäävillä politiikkatoimilla voidaan merkittävästi edistää työmarkkinoille osallistumista ja näin turvata Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys pitkällä aikavälillä. Siirrettäessä verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta voisi olla hyödyllistä keskittyä erityisesti pienituloisiin ja kotitalouksien toisiin tulonsaajiin. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen työllisyys-, sosiaali- ja talousuudistuksiin on ratkaisevan tärkeää niiden omistajuuden vahvistamiseksi ja uudistusten toteutuksen tukemiseksi.

               (13)Euroalueen finanssisektorin yleinen vakaus on parantunut kriisin jälkeen, mutta haavoittuvuuksia on vielä jäljellä. Yrityksillä ja kotitalouksilla on paljon velkaa useissa maissa, ja monissa tapauksissa kansallisissa verojärjestelmissä suositaan edelleen velanottoa. Tarve mukauttaa pankkien liiketoimintamalleja, alhainen korkotaso ja muiden rahoitusmuotojen aiheuttama koventunut kilpailu tuottavat edelleen paineita pankkien kilpailukyvylle. Riskien vähentämisessä on edistytty jatkuvasti, erityisesti järjestämättömien lainojen vähentämisessä. Siellä missä järjestämättömien lainojen osuus on edelleen melko suuri, tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla estetään järjestämättömien lainojen kertyminen. Komissio esitti maaliskuussa 2018 riskienvähentämispaketin, jotta voidaan sekä puuttua vanhoihin järjestämättömiin lainoihin että estää niiden tuleva kertyminen. Osana järjestämättömiä lainoja koskevia lainsäädäntötoimenpiteitä annettiin huhtikuussa 2019 asetus
                  5
               , jolla otetaan käyttöön ns. lakisääteinen vakavaraisuutta tukeva varautumisjärjestely. Sillä rajoitetaan riskiä, että tulevien järjestämättömien lainojen luottotappiovaraukset eivät ole riittäviä. Järjestämättömien lainojen ongelman ratkaisemisessa olisi päästävä eteen päin, ja erityisesti tällaisten lainojen jälkimarkkinoita koskevan direktiiviehdotuksen käsittelyssä olisi edistyttävä. Kuten komission heinäkuussa 2019 antamassa rahanpesun torjuntaa koskevassa tiedonannossa
                  6
                korostetaan, unionissa tarvitaan kattavampi lähestymistapa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta havaittuihin rakenteellisiin puutteisiin voidaan puuttua. Tämä edellyttää erityisesti parempaa sääntöjen noudattamista ja parempaa valvontaa, jotka edellyttävät yhdenmukaisempia EU:n toimia.

               (14)Pankkiunionin perustamisessa on edistytty muun muassa sopimalla yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukevan yhteisen varautumisjärjestelyn käyttöönotosta, mutta työ on edelleen kesken. Korkean tason työryhmä on perustettu jatkamaan teknistä työtä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamista koskevien poliittisten neuvottelujen aloittamiseksi. Tämä työ on saatettava päätökseen, kun otetaan huomioon eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän merkitys vakaalle pankkiunionille ja EMUn laajemman rakenteen puitteissa. Tämä edellyttää, että käsitellään kaikkia osatekijöitä, joilla Euroopan pankkialan vakautta ja tehokkuutta voidaan edistää. Komissio on toteuttanut kaikki ilmoitetut pääomamarkkinaunioniin perustamiseen liittyvät toimet. Yksittäiset lainsäädäntöasiat eivät kuitenkaan aina ole saaneet konkreettista tukea, ja tarvitaan uusia toimia pääomamarkkinaunionin perustamisen oikeudellisten, verotuksellisten ja sääntelyyn liittyvien esteiden poistamiseksi. Erityisesti on paneuduttava rahoituksen saatavuuteen, maksukyvyttömyysmenettelyihin, valvontaan ja eroihin verotuksessa. Lisätoimet ovat tarpeen myös EU:n valvonnan tehostamiseksi. Kansallisten valtionvelkakirjamarkkinoiden roolia ja toimintaa on arvioitava, jotta voidaan ottaa huomioon muun muassa pankkien ja valtion välisen yhteyden negatiiviset vaikutukset.

               (15)EMUn rakenteen vahvistaminen edellyttää joulukuussa 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausumassa määriteltyjen toimien toteuttamista ensisijaisena asiana. Niitä on täydennettävä toteuttamalla komission ehdotukset, joissa esitetään lisätoimia EMUn viimeistelemiseksi. Kesäkuussa 2019 annetussa tiedonannossa ”Euroopan talous- ja rahaliiton syventäminen: Tilannekatsaus neljän vuoden kuluttua viiden puheenjohtajan kertomuksesta” arvioidaan nykytilannetta ja hahmotellaan osa-alueita, joihin uudistuspyrkimykset olisi keskitettävä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Talousunionin suhteen on edistytty jonkin verran, ja euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävästä talousarviovälineestä on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. Keskustelut Euroopan vakausmekanismin välineistön parantamisesta ja sen perussopimuksen tarkistamisesta ovat käynnissä. Neuvostossa ei kuitenkaan ole keskusteltu euroalueen julkisen talouden vakauttamisjärjestelystä eikä euroalueen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisesta. Komissio aikoo ehdottaa eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää, jotta kansalaisia voidaan suojella paremmin talouden häiriötilanteissa.

               (16)Talous- ja rahaliiton viimeistely johtaisi parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa rahoitusalan yhdentymistä. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia rahoittaa kipeästi kaivattuja investointeja, joilla edistetään osallistavaa, tuottavaa, kestävää ja vakaata taloutta. Keskeneräinen talous- ja rahaliitto haittaa myös rahapolitiikan sujuvaa välittymistä koko euroalueella ja rajoittaa Euroopan kykyä päättää taloutensa kohtalosta. Lisäksi julkisen talouden keskitetyn vakauttamisjärjestelyn puuttuminen heikentää merkittävästi suhdanteita tasaavaa euroalueen yhteistä rahoituskapasiteettia. Kun on siirrytty hallitustenvälisiin ratkaisuihin, EU:n tasolla ei ole asianmukaista vastuuvelvollisuutta. Tämän vuoksi euroalueen elinten ohjaus- ja hallintojärjestelmien parantaminen olisi olennaisen tärkeää demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi. Talous- ja rahaliiton vahvistaminen on keskeisessä asemassa, kun pyritään lisäämään Euroopan unionin painoarvoa maailmassa, kehittämään euron kansainvälistä asemaa ja edistämään avointa, monenvälistä ja sääntöihin perustuvaa maailmantaloutta. On tärkeää, että näistä asioista käytävä keskustelu on jatkossakin euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden näkökulmasta avointa ja läpinäkyvää ja että siinä otetaan unionin sisämarkkinat kaikilta osin huomioon,

               SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toimivat jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2020–2021 seuraavasti:

               1.niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joilla on alijäämäinen vaihtotase tai suuri ulkomaanvelka, jatketaan uudistuksia kilpailukyvyn parantamiseksi ja ulkomaanvelan vähentämiseksi; niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joilla on suuri vaihtotaseen ylijäämä, vahvistetaan palkkojen nousua tukevia ehtoja työmarkkinaosapuolten asemaa kunnioittaen ja toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään julkisia ja yksityisiä investointeja; edistetään kaikissa jäsenvaltioissa tuottavuutta parantamalla liiketoimintaympäristöä ja instituutioiden laatua ja parannetaan talouden häiriönsietokykyä kehittämällä tavara- ja palvelumarkkinoiden toimintaa erityisesti sisämarkkinoita syventämällä; tuetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymistä kilpailukykyiseen vihreään ja digitaaliseen talouteen sekä julkisten että yksityisten aineellisten ja aineettomien investointien avulla;

               2.harjoitetaan varovaista politiikkaa julkisen velan saattamiseksi uskottavasti kestävälle lasku-uralle raskaasti velkaantuneissa jäsenvaltioissa; niissä jäsenvaltioissa, joiden rahoitusasema on suotuisa, käytetään julkisen talouden liikkumavaraa laadukkaiden investointien edistämiseen; talousnäkymien mahdollisesti heikentyessä toteutetaan kasvua tukeva finanssipolitiikan kokonaisviritys samalla kun harjoitetaan kaikilta osin vakaus- ja kasvusopimusta noudattavaa politiikkaa, jossa otetaan huomioon maakohtaiset olosuhteet ja mahdollisuuksien mukaan vältetään myötäsyklisyyttä sekä ollaan valmiita koordinoimaan toimenpiteitä euroryhmässä; parannetaan kansallisten julkisen talouden kehysten toimivuutta ja julkisen talouden laatua sekä toteutetaan kasvua suosivia verotoimenpiteitä ja muita asiaankuuluvia julkisen talouden toimenpiteitä, joilla edistetään kestävää taloutta; tuetaan ja toteutetaan EU:n toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi ja puututaan kilpailuun alhaisimmasta yhtiöverotuksesta;

               3.vahvistetaan koulutusjärjestelmiä ja lisätään investointeja osaamiseen; tehostetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa, jolla tuetaan työmarkkinoille integroitumista ja onnistuneita työmarkkinasiirtymiä, muun muassa digitaalisiin ja vihreisiin työpaikkoihin; edistetään muun muassa naisten osallistumista työmarkkinoille osallistumista ja siirretään verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta erityisesti pienituloisten ja kotitalouksien toisten tulonsaajien osalta; tuetaan laadukkaiden työpaikkojen luomista ja oikeudenmukaisia työehtoja ja -oloja sekä puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen; parannetaan pääsyä riittäviin ja kestäviin sosiaalisen suojelun järjestelmiin; lisätään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksellisuutta ja edistetään keskitettyjä työehtosopimusneuvotteluja;

               4.viimeistellään pankkiunioni aloittamalla poliittiset neuvottelut eurooppalaisesta talletussuojajärjestelmästä, toteuttamalla toimia kriisinhallinnan parantamiseksi, tarjoamalla likviditeettiä kriisinratkaisun yhteydessä ja ottamalla käyttöön yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukeva varautumisjärjestely; vahvistetaan EU:n sääntely- ja valvontakehystä muun muassa vahvistamalla rahanpesun torjuntaa koskevien sääntöjen valvontaa ja täytäntöönpanoa; edistetään yksityissektorin suuren velkamäärän hallittua vähentämistä muun muassa muuttamalla verotusta niin, että se ei suosi velanottoa; mahdollistetaan euroalueen pankeille järjestämättömien lainojen nopean vähentämisen jatkaminen ja estetään niiden kertyminen; lisätään pyrkimyksiä pääomamarkkinaunionin viimeistelemiseksi;

               5.edetään kunnianhimoisesti talous- ja rahaliiton syventämisessä, toteutetaan nopeasti joulukuussa 2019 pidetyn eurohuippukokouksen julkilausumassa määritetyt toimet ja edistetään kaikkia muita näkökohtia euron kansainvälisen aseman vahvistamiseksi ja Euroopan unionin taloudellisten etujen ajamiseksi maailmanlaajuisesti; syvennetään talous- ja rahaliittoa ja lisätään sen demokraattista vastuuvelvollisuutta kaikilta osin unionin sisämarkkinoita kunnioittaen sekä avoimella ja läpinäkyvällä tavalla suhteessa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin.

               Tehty Strasbourgissa 17.12.2019

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Kaikki tässä asiakirjassa esitetyt ennusteet perustuvat Euroopan komission syksyn 2019 talousennusteeseen.

                     (4)

                        Euroopan komissio (2019), Varoitusmekanismia koskeva kertomus 2020, COM(2019) 651 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/630, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse järjestämättömiin vastuisiin liittyvien tappioiden kattamisen vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 4).

                     (6)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU:n kehyksen täytäntöönpanon parantamisesta (COM(2019) 360 final, 24.7.2019).


title: Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS komission valtuuttamisesta osallistumaan unionin puolesta otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista ja tarkistuksista käytäviin neuvotteluihin

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta Euroopan komissiolle aloittaa neuvottelut Valko-Venäjän tasavallan kanssa tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksesta (CCMAA)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               EU:n ja Valko-Venäjän suhteet ovat viime vuosina kehittyneet, ja EU:n ja Valko-Venäjän kahdenvälinen tavarakauppa on kasvanut tasaisesti. Euroopan unioni on Valko-Venäjän toiseksi tärkein kauppakumppani, jonka osuus maan kokonaiskaupasta on lähes kolmannes. Samaan aikaan EU:n jäsenvaltioiden tulliviranomaisten takavarikoimista laittomista tupakkatuotteista on merkittävä osa (arviolta yli 15 %) valmistettu Valko-Venäjän tehtaissa. Tupakkatuotteiden laiton kauppa aiheuttaa jäsenvaltioille ja EU:lle vuosittain arviolta 10 miljardin euron menetykset. Tupakkatuotteiden laiton kauppa vie myös pohjaa EU:n ja jäsenvaltioiden kansanterveyspolitiikalta ja lisää siten tupakointiin liittyviä kuolemantapauksia vuosittain. EU hyväksyi vuonna 2013 kattavan strategian
                  1
                tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumiseksi. Strategia on edelleen ajankohtainen
                  2
               . Sen keskeinen osa on yhteistyön tehostaminen tärkeimpien lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Näin ollen tällä ehdotuksella vastataan EU:n jäsenvaltioiden ja niiden yritysten tarpeisiin luoda tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskeva oikeudellinen kehys Valko-Venäjän kanssa.

               Erityisen historiallisen taustan vuoksi Valko-Venäjä on EU:n ainoa itänaapuri ja ainoa Euraasian talousunionin maa, jonka kanssa EU:lla ei ole virallista oikeusperustaa tulliyhteistyölle ja keskinäiselle virka-avulle. Sen vuoksi tarvitaan kansainvälinen sopimus, jotta luotaisiin tulliyhteistyötä koskeva oikeusperusta erityisesti toimitusketjun turvallisuuden ja kaupan helpottamisen aloilla sekä keskinäistä virka-apua koskeva oikeusperusta tullilainsäädännön rikkomisten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi ja torjumiseksi. Valko-Venäjän kanssa tehtävä sopimus on tullipetosten torjuntaan soveltuva asianmukainen väline.

               Koska EU:n ja Valko-Venäjän väliset suhteet ovat kehittymässä, nyt on oikea hetki poistaa tämä tullialan ulkosuhteita koskeva epäkohta EU:n naapurustossa. Tämä aloite vastaa helmikuussa 2016 annettuja Valko-Venäjää koskevia neuvoston päätelmiä, joiden mukaan EU on valmis kehittämään EU:n ja Valko-Venäjän välisiä suhteita ja toteuttamaan lisätoimia poliittisten suhteiden ja alakohtaisen yhteistyön tehostamiseksi asianmukaisissa puitteissa. Se on myös jatkoa 25. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Valko-Venäjän koordinointiryhmän kokouksessa ja komission jäsen Oettingerin Minskin-vierailulla helmikuussa 2019 solmituille poliittisille kontakteille. Suhteiden lujittaminen Valko-Venäjään on myös keskeinen osa tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumista vuosina 2018–2022 koskevaa toimintasuunnitelmaa
                  3
               , jonka komisiso  hyväksyi joulukuussa 2018.

               Aloite ei ole osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Komissio on tehnyt tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevia määräyksiä sisältäviä sopimuksia kaikkien itänaapureidensa kanssa sekä kaikkien muiden Euraasian talousunionin jäsenmaiden eli Venäjän
                     4
                  , Armenian
                     5
                  , Kazakstanin
                     6
                   ja Kirgisian
                     7
                   kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Suositus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Menettelyllinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

                  Sopimuksen kohde olisi osa unionin yhteistä kauppapolitiikkaa, minkä vuoksi sopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä koskevien päätösten aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Aloite kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan (yhteinen kauppapolitiikka) SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

                  Kansainvälinen sopimus on asianmukainen ja välttämätön väline oikeusperustan luomiseksi kolmannen maan kanssa tehtävälle tulliyhteistyölle ja keskinäiselle virka-avulle varsinkin kun otetaan huomioon tavoitteemme tiivistää yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa, sillä se on ainoa jäljellä oleva EU:n itäinen naapurimaa, joka ei vielä kuulu minkään tullialaan liittyvän sopimuksen piiriin.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Sopimuksella pyritään parantamaan tullilainsäädännön soveltamista EU:n ja Valko-Venäjän tulliviranomaisten välisen yhteistyön ja keskinäisen virka-avun kautta.

                  Tällä on myönteinen vaikutus, koska säännöt yhdenmukaistuvat ja viestintäkanavat avataan Valko-Venäjän tasavallan kanssa.

                  Välillisiä myönteisiä vaikutuksia odotetaan syntyvän siitä, että tullilainsäädännön asianmukainen soveltaminen paranee keskinäisen virka-avun ja tulliyhteistyön ansiosta, mikä mm. vähentäisi tullipetoksia ja varsinkin tupakkatuotteiden salakuljetusta sekä johtaisi EU:n tulli- ja verotulojen kasvuun.

                  Mahdollinen sopimusteksti olisi neuvotteluista riippuen samankaltainen kuin Valko-Venäjän naapurimaiden ja muiden Euraasian talousunionin maiden kanssa tehdyt sopimukset. Valko-Venäjä on Euraasian talousunionin jäsen ja käyttää näin ollen samaa alueellista tullikoodeksia kuin muut talousunionin jäsenmaat.

                  Huomattava osa keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksen sisällöstä liittyy muotoon ja menettelyihin, joten luonnosta ei pitäisi olla tarvetta muuttaa olennaisesti neuvottelujen aikana.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Aloite ei ole osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa.

               •Perusoikeudet

                  Suositus on yhdenmukainen EU:n perussopimusten ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevalla sopimuksella ei ole suoraa vaikutusta EU:n talousarvioon.

               Sopimus edellyttää taloudellisia ja hallinnollisia resursseja, jotta sekakomitea voitaisiin perustaa ja sen toimintaa hallinnoida, sekä mahdollisesti virkamatkoja ja neuvotteluja sopimuksen täytäntöönpanemiseksi.

               Suositus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta Euroopan komissiolle aloittaa neuvottelut Valko-Venäjän tasavallan kanssa tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksesta (CCMAA)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Valko-Venäjän tasavallan kanssa tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksesta.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään liitteenä olevien neuvoston neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Komisiso käy neuvottelut [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        COM(2013)324

                     (2)

                        COM(2017)235, osa E.

                     (3)

                        COM (2018)846, A.2.7 kohta.

                     (4)

                        EUVL L 327, 28.11.1997, s. 1.

                     (5)

                        EUVL L 239, 9.9.1999, s. 1.

                     (6)

                        EUVL L 29, 4.2.2016, s. 1.

                     (7)

                        EUVL L 196, 28.7.1999, s. 46.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta Euroopan komissiolle aloittaa neuvottelut Valko-Venäjän tasavallan kanssa tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksesta (CCMAA)

               LIITE

               Suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Euroopan komissiolle aloittaa neuvottelut Valko-Venäjän tasavallan kanssa tulliyhteistyötä ja keskinäistä virka-apua koskevasta sopimuksesta (CCMAA)

               1.Suunnitellun sopimuksen luonne

               Suunnitellun sopimuksen soveltamisala koskee vain unionin toimivaltaan kuuluvia asioita. Suunnitellun sopimuksen yleisenä tavoitteena on kehittää ja tehostaa tullialan yhteistyötä ja keskinäistä virka-apua Valko-Venäjän tasavallan kanssa ja erityisesti luoda tulliyhteistyötä koskeva oikeusperusta, jolla pyritään turvaamaan toimitusketju ja helpottamaan laillista kauppaa siten, että samalla varmistetaan tehokas tullivalvonta ja suojataan Euroopan unionin taloudellisia etuja mahdollistamalla tullilainsäädännön asianmukaisen soveltamisen varmistava tietojenvaihto. Suunniteltu sopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi.

               2.Suunnitellun sopimuksen sisältö

               Suunniteltu sopimus kattaa kaikki Euroopan unionin ja Valko-Venäjän tasavallan, jäljempänä ’sopimuspuolet’, omassa tullilainsäädännössään hyväksymät määräykset, joilla säännellään tavaroiden tuontia, vientiä, passitusta ja asettamista mihin tahansa muuhun tullimenettelyyn. Periaatteessa sen soveltamisalaan kuuluvat kaikki unionin lainkäyttöalueeseen kuuluvat alat sekä alat, joilla tulliyhteistyön tekeminen tai keskinäisen virka-avun antaminen olisi asianmukaista.

               Sen vuoksi suunnitellun sopimuksen olisi katettava muun muassa seuraavat osa-alueet:

               (1)tullilainsäädännön parantamiseksi tehtävä yhteistyö, tullimenettelyjen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen;

               (2)nykyaikaisten tullijärjestelmien käyttöönotto, mukaan lukien nykyaikainen tulliselvitysteknologia, valtuutettuja talouden toimijoita koskevat määräykset, automaattiset riskiperusteiset analyysit ja tarkastukset, yksinkertaistetut tavaroiden luovutusmenettelyt, luovutuksen jälkeiset tarkastukset sekä tullin ja liike-elämän kumppanuutta koskevat määräykset;

               (3)sopimuspuolten alueiden kautta tapahtuvien uudelleenlastaus- ja passitustoimenpiteiden helpottaminen ja tehokas valvonta; kaikkien asianomaisten viranomaisten ja virastojen välinen yhteistyö ja koordinointi niiden alueella tapahtuvan passituksen helpottamiseksi; tarvittaessa ja tarpeellisessa määrin mahdollisuuksien tutkiminen passitusjärjestelmien liittämiseksi yhteen;

               (4)ammattietiikka;

               (5)asiaankuuluvien tietojen vaihtaminen tarpeellisessa määrin ja myöhemmin määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti noudattaen samalla arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuutta ja henkilötietojen suojaa koskevia sopimuspuolten sääntöjä;

               (6)sopimuspuolten tulliviranomaisten välisten tullitoimien koordinointi;

               (7)valtuutettujen talouden toimijoiden ohjelmien ja tullitarkastusten vastavuoroinen tunnustaminen, mukaan lukien vastaavat kaupan helpottamista koskevat toimenpiteet tarvittaessa, tarpeellisessa määrin ja myöhemmin määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti;

               (8)tullausarvon määrittäminen;

               (9)keskinäinen virka-apu.

               3.Muut määräykset

               Luottamuksellisuutta, tietosuojaa ja tietojen käyttöä koskevat säännöt määritellään asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön mukaisesti.

               Suunniteltu sopimus sisältää tavanomaiset lausekkeet alueellisesta soveltamisesta, voimaantulosta, voimassaoloajasta ja irtisanoutumisilmoituksesta.

               4.Tulliyhteistyösekakomitea

               Suunnitellulla sopimuksella perustetaan tulliyhteistyösekakomitea valvomaan suunnitellun sopimuksen asianmukaista toimintaa. Se voi tehdä päätöksiä ja toteuttaa muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti komissio, jota jäsenvaltioiden edustajat avustavat, edustaa unionia tulliyhteistyösekakomiteassa.

               Lisäksi voidaan perustaa työryhmä, joka tutkii ja antaa suosituksia tulliyhteistyösekakomitealle suunnitellun sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä teknisistä kysymyksistä.

               Työryhmä koostuu kummankin sopimuspuolen asiantuntijoista.

               Se on selontekovelvollinen tulliyhteistyösekakomitealle, joka tekee asianmukaiset päätökset yhteisellä suostumuksella.

               5.Neuvottelut

               Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja neuvottelujen aikana mahdollisesti esiintyvistä ongelmista.


                     RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                            EUROOPAN
                            KOMISSIO
                                                    Bryssel 11.3.2015
                                                    COM(2015) 119 final
   This document was downgraded/declassified
   Date            16.1.2020
   By              M. SHOTTER
   Authority       DG HOME
                                           Suositus
                                  NEUVOSTON PÄÄTÖS
       luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen lyhytaikaista oleskelua koskevista
        viisumivapaussopimuksista Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välillä
FI                                                                                FI
                     RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                              RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                                   PERUSTELUT
   1.         JOHDANTO
   1.1.       Taustaa
   Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/20011 luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on
   oltava viisumi EU:n jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja ne maat, joiden kansalaisia
   tämä vaatimus ei koske. Asetusta (EY) N:o 539/2001 soveltavat kaikki jäsenvaltiot lukuun
   ottamatta Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi.
   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/20142 muutettiin asetusta (EY)
   N:o 539/2001 siirtämällä 19 maata liitteeseen II, jossa luetellaan ne maat, joiden kansalaisia
   viisumivaatimus ei koske. Nämä 19 maata ovat Dominica, Grenada, Itä-Timor, Kiribati,
   Kolumbia, Marshallinsaaret, Mikronesia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent ja
   Grenadiinit, Salomonsaaret, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu ja
   Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Näitä maita koskeviin viittauksiin liitteessä II on liitetty
   alaviite, jossa tarkennetaan, että ”viisumivapautta sovelletaan Euroopan unionin kanssa
   tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä”.
   Komissio antoi 17. heinäkuuta 2014 neuvostolle suosituksen viisumivapaussopimuksia
   koskevien neuvottelujen aloittamisesta 17 maan kanssa edellä luetelluista maista, tosin sanoen
   kaikkien muiden paitsi Kolumbian ja Perun kanssa. Kolumbiaan ja Peruun oli määrä soveltaa
   asetuksen (EU) N:o 509/2014 johdanto-osan 5 kappaleen ja asetuksen antamisen yhteydessä
   annetun yhteisen julistuksen mukaisesti erityistä menettelyä, jossa komission on edelleen
   arvioitava niiden tilannetta asetuksessa säädettyjen perusteiden osalta ennen kuin se voi
   suositella neuvostolle päätöstä viisumivapaussopimusta koskevien neuvottelujen
   aloittamisesta näiden maiden kanssa. Tämä arviointi sisältyi komission 29. lokakuuta 2014
   antamiin         kertomuksiin3.         Kertomuksista          keskusteltiin       Euroopan         parlamentin
   kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa 5. marraskuuta 2014 ja
   neuvoston viisumivapaustyöryhmässä 21. Marraskuuta 2014. Sekä valiokunta että työryhmä
   suhtautuivat arviointeihin myönteisesti. Joitakin huolenaiheita kuitenkin tuotiin esille, ja ne
   liittyivät siihen, että viisumivapausjärjestely edellyttää biometristen passien myöntämistä
   molemmissa maissa, ja tarpeeseen varmistaa, että laittomien maahanmuuttajien palauttamista
   koskevaa yhteistyötä parannetaan.
   Arvioituaan, että Kolumbia ja Peru täyttävät säädetyt perusteet, komissio suosittaa nyt
   neuvostolle, että se antaisi komissiolle luvan viisumivapausneuvottelujen aloittamiseen
   molempien maiden kanssa.
   Säännöksellä, jonka mukaan viisumivapaus edellyttää sopimuksia EU:n sekä Kolumbian ja
   Perun välillä, halutaan pääasiassa varmistaa viisumivapauden vastavuoroisuusperiaatteen
   toteutuminen. EU:n sekä Kolumbian ja Perun sopimuksiin olisi sisällytettävä täyden
   1
            Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta
            kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista
            maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.
   2
            Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014,
            luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja
            ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston
            asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.
   3
            COM(2014) 663 final (Peru) ja COM(2014) 665 final (Kolumbia).
FI                                                           2                                                        FI
                             RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
   vastavuoroisuuden periaate siten, että periaatteen noudattamatta jättäminen olisi peruste
   sopimuksen soveltamisen keskeyttämiseen tai sopimuksen irtisanomiseen.
   Koska Kolumbian ja Perun kansalaisten viisumivapaus on periaatteessa hyväksytty
   asetuksella (EU) N:o 509/2014 ja koska komissio on todennut, että kyseiset maat täyttävät
   viisumivaatimuksen poistamisen edellytykset, komission tehtävä on nyt toteuttaa
   viisumivapaus käytännössä. Tämän vuoksi se antaa neuvostolle suosituksen komission
   valtuuttamiseksi aloittamaan neuvottelut kahdenvälisistä viisumivapaussopimuksista EU:n
   sekä Kolumbian ja Perun välillä.
   1.2.      Neuvotteluohjeet
   Kolumbian ja Perun kanssa tehtävien sopimusten olisi oltava samankaltaisia kuin jo voimassa
   olevat EU:n tekemät viisumivapaussopimukset, etenkin sopimukset Antigua ja Barbudan4,
   Bahamasaarten5, Barbadosin6, Mauritiuksen7, Saint Kitts ja Nevisin8 ja Seychellien9 sekä
   niiden muiden 17 maan viisumivapaussopimusten kanssa, jotka siirrettiin asetuksella (EU)
   N:o 509/2014 asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteeseen II.
   Sopimuksissa olisi määrättävä viisumivapaasta oleskelusta ja määriteltävä sen kesto ottaen
   huomioon sisärajaton Schengen-alue, jolla henkilöt voivat liikkua vapaasti. Jokaisessa
   sopimuksessa olisi määrättävä viisumivapaudesta ainoastaan enintään 90 päivän oleskelua
   varten minkä hyvänsä 180 päivän jaksolla. Maahantulon salliminen ja maahanmuutto eivät
   kuulu sopimusten soveltamisalaan.
   Olennaista on, että sopimuksissa vahvistetaan Euroopan unionin poistavan
   viisumivaatimuksen Kolumbian ja Perun kansalaisten osalta ja Kolumbian ja Perun poistavan
   viisumivaatimuksen kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten osalta.
   Sopimuksissa olisi määriteltävä, mitä kansalaisryhmiä viisumivapaus koskee. Näitä olisivat
   tavallisten passien haltijat sekä diplomaatti-, virka-, virkamatka- ja erityispassien haltijat.
   Niissä olisi myös määriteltävä, missä tarkoituksessa tapahtuvaan matkailuun (kuten vapaa-
   ajan- ja liikematkailu) viisumivapautta sovelletaan.
   Lisäksi sopimuksissa olisi otettava huomioon niiden jäsenvaltioiden tilanne, jotka eivät vielä
   sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Niin kauan kuin nämä maat eivät ole osa
   sisärajatonta Schengen-aluetta, viisumivapauden olisi tarjottava oikeus enintään 90 päivän
   oleskeluun kunkin tällaisen maan alueella riippumatta koko Schengen-alueella oleskelun
   laskettusta kestosta.
   2.        TARKOITUS JA OIKEUSPERUSTA
   Tämä suositus annetaan neuvostolle, jotta se valtuuttaisi komission neuvottelemaan
   Kolumbian ja Perun kanssa lyhytaikaista oleskelua koskevat viisumivapaussopimukset, joihin
   sisältyy selkeät, yksiselitteiset ja oikeudellisesti sitovat oikeudet ja velvoitteet, joiden
   4
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 3–8.
   5
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 24–29.
   6
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 10–15.
   7
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 17–22.
   8
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 38–43.
   9
           EUVL L 169, 30.6.2009, s. 31–36.
FI                                                3                                                FI
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
   mukaisesti viisumivaatimus poistetaan jäsenvaltioiden kansalaisten sekä Kolumbian ja Perun
   kansalaisten osalta, kun he saapuvat toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päivän
   oleskelua varten.
   Asetus (EY) N:o 539/2001 perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77
   artiklan 2 kohdan a alakohtaan. Neuvottelut viisumivapaussopimuksista kolmansien maiden
   kanssa kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.
   Unionin olisi käytettävä yksinomaista toimivaltaansa kattavien sopimusten tekemiseksi
   Kolumbian ja Perun kanssa vastavuoroisesta viisumivapaudesta. Nämä sopimukset ovat
   ensisijaisia verrattuna jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun kahdenvälisiin sopimuksiin,
   jos kahdenvälisten sopimusten määräykset koskevat unionin sopimuksen soveltamisalaan
   kuuluvia asioita.
   3.        SOVELTAMINEN SCHENGENIN SÄÄNNÖSTÖN TÄYTÄNTÖÖNPANOON
             OSALLISTUVIIN MAIHIN
   Unionilla ei ole toimivaltaa tehdä Kolumbian ja Perun kanssa sellaisia
   viisumivapaussopimuksia, jotka sitoisivat niitä neljää maata, jotka osallistuvat Schengenin
   säännöstön, mukaan lukien yhteinen viisumipolitiikka, täytäntöönpanoon..
   Jotta Kolumbiaan ja Peruun sovellettaisiin yhteistä lähestymistapaa sopimuksen
   soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, olisi suotavaa, että unionin sekä Kolumbian ja Perun
   sopimusten osapuolet liittäisivät sopimukseen yhteisen julistuksen, jossa todettaisiin, että
   Kolumbian ja Perun olisi suotavaa tehdä Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa
   erilliset kahdenväliset viisumivapaussopimukset, joiden määräykset olisivat yhdenmukaiset
   unionin sekä Kolumbian ja Perun sopimusten kanssa.
FI                                               4                                              FI
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                              RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                                         Suositus
                                             NEUVOSTON PÄÄTÖS
        luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen lyhytaikaista oleskelua koskevista
         viisumivapaussopimuksista Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välillä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja
   4 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen, jonka se on antanut todettuaan
   arvioinnissaan, että Kolumbia ja Peru täyttävät säädetyt perusteet,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/201410 siirrettiin
            viittaukset Kolumbiaan ja Peruun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/200111 liitteestä I
            liitteeseen II.
   (2)      Viittaukset kyseisiin maihin sisältävät alaviitteen, jossa todetaan, että viisumivapautta
            sovelletaan Euroopan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen
            voimaantulopäivästä.
   (3)      Komissio on arvioinut, että Kolumbia ja Peru täyttävät säädetyt perusteet
            viisumivapaussopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamiseksi Euroopan unionin
            sekä näiden maiden välillä.
   (4)      Olisi aloitettava neuvottelut edellä mainittujen sopimusten tekemiseksi Kolumiban ja
            Perun kanssa,,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                         1 artikla
   Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta viisumivapaussopimus Kolumbian ja
   Perun kanssa.
   10
            Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014,
            luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja
            ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston
            asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.
   11
            Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta
            kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista
            maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.
FI                                                           5                                                        FI
                             RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                        RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                           2 artikla
   Neuvotteluohjeet ovat liitteessä.
                                           3 artikla
   Neuvotteluja käydään neuvoston viisumityöryhmää kuullen.
                                           4 artikla
   Tämä päätös on osoitettu komissiolle.
   Tehty Brysselissä 11.3.2015
   Neuvoston puolesta
   Puheenjohtaja
FI                                             6            FI
                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---documentbreak---                      RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                            EUROOPAN
                            KOMISSIO
                                                    Bryssel 11.3.2015
                                                    COM(2015) 119 final
                                                    ANNEX 1
   This document was downgraded/declassified
   Date            16.1.2020
   By              M.SHOTTER
   Authority       DG HOME
                                            LIITE
                                         asiakirjaan
                              suositus neuvoston päätökseksi
       luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen lyhytaikaista oleskelua koskevista
        viisumivapaussopimuksista Euroopan unionin sekä Kolumbian ja Perun välillä
FI                                                                                FI
                     RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                              LIITE […]
                                           Neuvotteluohjeet
   Komission olisi pyrittävä saavuttamaan neuvotteluissa jäljempänä esitetyt tavoitteet.
   1.       SOPIMUSTEN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA
   Sopimusten tarkoitus on vahvistaa selkeät, yksiselitteiset ja oikeudellisesti sitovat oikeudet ja
   velvoitteet, joiden mukaisesti viisumivaatimus poistetaan lyhytaikaisen oleskelun yhteydessä
   Kolumbian ja Perun kansalaisilta näiden ylittäessä EU:n jäsenvaltioiden ulkorajat ja
   jäsenvaltioiden kansalaisilta näiden ylittäessä kyseisten maiden rajat.
   2.       ERITYISTÄ
   Sopimuksissa olisi määriteltävä, mitä ryhmiä EU:n kansalaisista sekä Kolumbian ja Perun
      kansalaisista viisumivapaus koskee: tavanomaisten passien sekä diplomaatti-, virka-,
      virkamatka- ja erityispassien haltijoita. Sopimuksiin liitettävissä julkistuksissa olisi
      muistutettava Kolumbian ja Perun hallitusten suunnitelmista alkaa myöntää kansalaisilleen
      biometrisiä passeja vuoden 2015 kuluessa.
   Sopimuksissa olisi määriteltävä, missä tarkoituksessa tapahtuvaan oleskeluun viisuvapautta
      sovelletaan: vapaa-ajanmatkailu, sukulaisvierailu, liikematka jne. Viisumivapautta ei
      sovellettaisi henkilöihin, jotka aikovat oleskella enintään 90 päivää ansiotoiminnan vuoksi.
   Sopimuksissa olisi myös määriteltävä sallitun viisumivapaan oleskelun kesto. EU:n
      kansalaisten osalta sen olisi oltava 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän ajanjakson aikana
      Kolumbian ja Perun alueella ja Kolumbian ja Perun kansalaisten osalta sen olisi oltava 90
      päivää minkä hyvänsä 180 päivän ajanjakson aikana Schengen-alueella.
   Sopimuksissa olisi määrättävä, että poikkeuksellisesti ja siirtymäkauden ajan 180 päivän
      ajanjaksoon sisältyvä 90 päivän viisumivapaus Schengen-alueella lasketaan erikseen
      jokaisen jäsenvaltion osalta, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.
   Sopimuksissa olisi määrättävä selkeästi, että viisumivapautta sovelletaan siitä riippumatta,
      millä kulkuneuvolla rajan ylitys tapahtuu.
   Sopimuksissa olisi määrättävä selkeästi, että sopimusten soveltamisalaan kuulumattomiin
      asioihin sovelletaan edelleen kansallista ja unionin lainsäädäntöä. Tämä koskee etenkin
      muita maahantuloehtoja, pääsyn epäämistä, oleskelun jatkamista yli kolmen kuukauden
      ajan jne.
   3.       SOPIMUSTEN HALLINNOINTI
   Kolumbian ja Perun kanssa tehtävissä sopimuksissa olisi oltava määräys asiantuntijakomitean
   perustamisesta. Komiteat olisi muodostettava Euroopan unionin ja Kolumbian sekä Euroopan
   unionin ja Perun edustajista. Unionia edustaisi komissio.
   Asiantuntijakomitean tehtävänä olisi:
   –        valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa ja
   –        ehdottaa muutoksia ja lisäyksiä sopimukseen.
FI                                                  2                                                FI
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                            RESTREINT UE/EU RESTRICTED
   4.        SUHDE          JÄSENVALTIOIDEN              SEKÄ     KOLUMBIAN                 JA       PERUN
             VOIMASSAOLEVIIN KAHDENVÄLISIIN SOPIMUKSIIN
   Kumpaankin sopimukseen olisi sisällytettävä lauseke, jonka mukaisesti sopimuksen
   määräykset ovat voimaan tultuaan ensisijaisia verrattuna yksittäisten jäsenvaltioiden sekä
   Kolumbian ja Perun tekemiin kahdenvälisiin sopimuksiin tai niiden tekemien kahdenvälisten
   sopimusten tai järjestelyjen määräyksiin, jos kahdenväliset määräykset koskevat EU:n
   tekemän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.
   5.        SOPIMUSTEN ALUEELLINEN SOVELTAMINEN, VOIMAANTULO, KESTO,
             SOVELTAMISEN KESKEYTTÄMINEN JA IRTISANOMINEN
   Sopimuksiin olisi sisällytettävä määräykset niiden alueellisesta soveltamisesta (Ranskan ja
   Alankomaiden osalta viisumivapaus oikeuttaisi Kolumbian ja Perun kansalaiset
   viisumivapaaseen oleskeluun ainoastaan kyseisten jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevilla
   alueilla)    sekä niiden voimaantulosta ja kestosta. Sopimukset olisi tehtävä
   määrittelemättömäksi ajaksi, ja niihin olisi sisällytettävä määräykset, jotka antavat kummalle
   tahansa osapuolelle mahdollisuuden keskeyttää sopimuksen soveltamisen ja/tai irtisanoa se
   kokonaan tai osittain. Soveltamisen keskeyttämisen perusteita voisivat olla etenkin yleiseen
   järjestykseen ja turvallisuuteen kohdistuvat uhat, laiton maahanmuutto ja se, jos jompikumpi
   osapuoli ottaa viisumivaatimuksen uudestaan käyttöön. Sopimuksiin liitettävissä julistuksissa
   olisi muistutettava laitonta maahanmuuttoa koskevan erityiskysymyksen osalta, että Euroopan
   yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Andien yhteisön ja sen jäsenmaiden välistä poliittista
   vuoropuhelua ja yhteistyöä koskevan sopimuksen1 49 artiklan 3 kohdan mukaan
   sopimuspuolet sopivat ottavansa takaisin laittomasti toiseen maahan pyrkivät kansalaisensa.
   Kolumbialla ja Perulla olisi oikeus keskeyttää sopimuksensa soveltaminen tai irtisanoa se
   ainoastaan koko Euroopan unionin osalta, ei yhden tai useamman jäsenvaltion osalta erikseen.
   Unionilla olisi oikeus keskeyttää sopimusten soveltaminen tai irtosanoa ne ainoastaan
   kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.
   1
           KOM(2003) 695. Sopimus ei ole tullut voimaan, koska EU ei ole vielä ratifioinut sitä. Sen odotetaan
           kuitenkin tulevan voimaan vuoden 2015 kuluessa.
FI                                                     3                                                       FI
                           RESTREINT UE/EU RESTRICTED