title: Suositus: neuvoston päätös keskinäisen avun antamisesta Unkarille  - Ehdotus: neuvoston päätös yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille

text:
               FI

                        EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO

               Bryssel 30.10.2008

               KOM(2008) 716 lopullinen

               Suositus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               keskinäisen avun antamisesta Unkarille

               Ehdotus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille

               (komission esittämä)

               PERUSTELUT

               1.Johdanto

               Unkarin viranomaiset ovat vuoden 2006 puolivälistä alkaen pyrkineet monin tavoin korjaamaan maan talouden kasvanutta ulkoista ja sisäistä epätasapainoa. Viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana saaduista konkreettisista tuloksista, julkisen talouden alijäämän huomattavasta supistumisesta ja vaihtotaseen alijäämän asteittaisesta supistumisesta huolimatta Unkarin rahoitusmarkkinat ovat kärsineet huomattavista paineista lokakuun 2008 alusta alkaen. Tämä liittyy suhteellisen suureen julkisen talouden haavoittuvuuteen, joka johtuu Unkarin huomattavasta ulkomaan velasta (lähes 100 % suhteessa BKT:hen), joka kasvoi äskettäin yksityissektorin ottamien valuuttalainojen vuoksi, ja alueen suurimmasta julkisen talouden velkasuhteesta (noin 66 % suhteessa BKT:hen). Viranomaiset ilmoittivat nopeasti hyväksyneensä kattavan poliittisen paketin, jonka tavoitteena on palauttaa investoijien luottamus ja lieventää rahoitusmarkkinoilla vallinneita paineita. Toimenpiteisiin sisältyy alijäämän supistamisen vauhdittaminen niin vuonna 2008 kuin vuonna 2009, mikä vähentäisi valtion rahoitustarpeita, ja monenlaisia kohdennettuja toimia valtion lainamarkkinoiden vapauttamiseksi ja likviditeetin lisäämiseksi valuuttaswap-markkinoilla. Koska rahoitusmarkkinoilla esiintyvien häiriöiden vuoksi on odotettavissa, että pääoma- ja rahoitustase heikentyvät nopeasti vuonna 2008 ja varsinkin vuonna 2009, maa tarvitsee tänä aikana huomattavaa rahoitustukea, jonka määrä on mahdollisesti 20 miljardia euroa vuoden 2009 loppuun asti.

               2.Makrotalouden kehitys ja näkymät

               Vuoden 2006 puolivälissä käynnistettiin julkisen talouden vakauttamisohjelma edellisinä vuosina syntyneen julkisen talouden ja ulkoisen epätasapainon korjaamiseksi (vuonna 2006 julkisen talouden alijäämä oli 9,2 % ja vaihtotase 7,5 %). Toimenpiteisiin sisältyivät muun muassa menojäädytykset, julkisten investointien leikkaukset, veronkorotukset ja hintatukien alentaminen. Tämän ansiosta julkisen sektorin tuotos pienenit huomattavasti varsikin terveydenhuollon, koulutuksen ja hallinnon aloilla. Vuonna 2007 yksityissektori osoittautui melko joustavaksi turvautuessaan laskusuhdanteen aikana uusiin luottoihin. Viennin voimakkaan kasvun (noin 16 %) ansiosta investoinnit kasvoivat edelleen hieman huolimatta siitä, että yritysten voitot supistuivat palkkamenojen huomattavan kasvun vuoksi. Myös kulutus kasvoi jonkin verran 0,7 prosentilla huolimatta siitä, että reaalipalkat laskivat, kun öljyn ja elintarvikkeiden hinnat ja säännellyt hinnat nousivat ja arvonlisäveroa korotettiin. BKT:n vuotuinen kasvu hidastui 4,1 prosentista vuonna 2006 1,1 prosenttiin vuonna 2007, ja inflaatio kaksinkertaistui lähes 8 prosenttiin eli selvästi virallisen inflaatiotavoitteen yläpuolelle.

               Finanssipoliittisen paketin vaikutusten väistyessä vähitellen talouden oli tarkoitus alkaa toipua vuonna 2008 ja saavuttaa potentiaalinen kasvu (hieman alle 3 %) 2–3 vuodessa. Odotettua voimakkaampi talouden hidastuminen EU:ssa ja muualla maailmassa kuitenkin heikensi huomattavasti vientinäkymiä, joihin Unkarin talouden elpyminen on viime vuosina perustunut. Nykyiset taloudelliset vaikeudet ja tähän liittyvä luottoehtojen tiukentaminen ovat nekin hidastaneet taloutta ja heikentäneet kasvunäkymiä entisestään. Tiukemmista luottoehdoista kärsivät eniten yksityinen kulutus ja kotitalouksien investoinnit, kun yritysinvestoinnit puolestaan säilyvät vakaina, sillä käyttöön odotetaan saatavan jonkin verran tukea maahan virtaavista EU:n varoista (rakennerahastot ja koheesiorahasto). BKT:n vuotuisen kasvun odotetaankin pysyvän selvästi alle 2 prosentissa vuonna 2008 ja heikentyvän voimakkaasti vuonna 2009 ennen kuin se elpyy taas hitaasti vuonna 2010. Rahoitusmarkkinoilla nykyisin vallitsevien edellytysten suuren epävarmuuden vuoksi on jopa mahdollista, että BKT pienenee vuonna 2009 ja elpyy tämän jälkeen pitkällä aikavälillä.

               3.Julkinen talous

               Vuonna 2007 julkisen talouden alijäämä supistui voimakkaasti vuoden 2006 9,3 prosentista suhteessa BKT:hen 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtui kesällä 2006 uudelleenvalitun hallituksen käynnistämästä julkisen talouden vakauttamisohjelmasta, johon sisältyi veronkorotuksia, hintatukien leikkauksia, menojäädytyksiä (erityisesti julkisen sektorin palkkamenojen osalta) ja julkisten investointien nimellinen leikkaus. Heinäkuun 2008 puolivälissä hallitus tarkisti ensimmäisen vuosipuoliskon odotettua parempien valtion tulojen perusteella alijäämäennustettaan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen (viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetusta ja neuvoston hyväksymästä 4 %:sta suhteessa BKT:hen olevasta tavoitteesta).

               Unkarin rahoitusmarkkinoilla esiintyvien häiriöiden vuoksi hallitus ilmoitti 10. lokakuuta hyväksyneensä 12-kohtaisen toimintasuunnitelman markkinoiden luottamuksen parantamiseksi. Suunnitelmassa kaavailtiin varsinkin julkisen talouden alijäämätavoitteiden alentamista 3,8 prosentista 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 3,2 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Viimeksi mainittua tavoitetta alennettiin myöhemmin vielä 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuoden 2008 kunnianhimoisemman alijäämätavoitteen (3,4 % suhteessa BKT:hen) saavuttamista tuetaan seuraavilla toimenpiteillä: i) menosäästöt tietyissä hallitusohjelmissa ja odotettua pienemmät osarahoitusmenot suunniteltua hitaamman EU:n varojen käytön vuoksi (0,15 % suhteessa BKT:hen) ja ii) tarvittaessa käyttämättömien talousarvion varausten pysyvä jäädyttäminen (0,3 % suhteessa BKT:hen). Vuoden 2009 alijäämätavoite, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen aiempaa tavoitetta pienempi, on tarkoitus saavuttaa seuraavin keinoin: i) perutaan suunnitellut veromuutokset, joiden piti virallisten ennusteiden mukaan johtaa 0,55 prosenttia suhteessa BKT:hen oleviin tulonmenetyksiin vuonna 2009, mutta pidetään edelleen kiinni korvaavista menotoimenpiteistä, ii) 18. lokakuuta esitettyyn tarkistettuun talousarvioesitykseen sisältyvien menoleikkausten korottaminen vielä 0,6 prosentilla suhteessa BKT:hen (vähentämällä hallitusohjelmia ja julkisen talouden instituutioiden toimintakustannuksia ja lykkäämällä tiettyjen sosiaalisten tulonsiirtojen indeksiin sitomista) ja iii) toteuttamalla lisätoimenpiteitä (noin 1 % suhteessa BKT:hen), kuten 13. kuukauden eläkemaksujen ja julkisen sektorin palkkojen alentaminen ja julkisen sektorin palkkojen jäädyttäminen.

               Lisäksi hallituksen 12-kohtaiseen toimintasuunnitelmaan sisältyy julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistuksen elvyttäminen. Tarkistettu lainsäädäntöasiakirja esitettiin parlamentille 17. lokakuuta. Asiakirjaan sisältyy joitakin keskeisiä kohtia oppositiopuolueiden tekemistä vaihtoehtoisista ehdotuksista (esim. monivuotiset menokatot valtionhallinnon alasektorilla ja finanssipoliittisen neuvoston perustaminen valtion budjettiviraston yhteyteen). Tarkistetun suunnitelman mukaan vuotuinen talousarvio sisällytettäisiin kolmivuotisiin puitteisiin, joissa sovellettaisiin keskipitkän aikavälin laskusääntöjä. Uusi lainsäädäntöehdotus hyväksyttäneen yksinkertaisella enemmistöllä.

               4.Rahoitusmarkkinat

               Vaikka Unkarin rahoitusmarkkinoilla vallinneet edellytykset kehittyivät suurimman osan vuotta 2008 pitkälti samalla tavoin kuin alueen muiden maiden edellytykset (joskin heilahtelut olivat ajoittain suurempia
                  1
               ), markkinoihin kohdistui suuria paineita lokakuun alussa samaan aikaan, kun valtion pääasialliset joukkovelkakirjamarkkinat hiljenivät, osakemarkkinat taantuivat ja valuuttakurssi heikkeni jyrkästi, minkä vuoksi valtion joukkovelkakirjalainojen tuoton ja luottoriskinvaihtosopimusten erot kasvoivat huomattavasti. Tämä näyttää liittyvän rahoitusjärjestelmän likviditeettivajeeseen, erityisesti valuuttalikviditeettiin, joka tulee aina vain kalliimmaksi, koska vastapuoliriski on kasvanut ja riskejä suhteessa Itä- ja Keski-Euroopan maihin pyritään välttämään yhä enemmän.

               Lokakuun alun markkinakriisin jälkeen viranomaiset ilmoittivat hyväksyneensä useita toimenpiteitä rahoitusmarkkinoiden paineen vähentämiseksi. Sen lisäksi, että nettorahoitustarpeita vähennettiin tiukentamalla julkisen talouden suunnitelmia, toimenpiteisiin sisältyivät muun muassa seuraavat: 1) eläkerahastojen sijoitustoimintaa koskevien sääntöjen lieventäminen, 2) Unkarin keskuspankin uuden valuuttaswap-järjestelmän käyttöönottaminen 13. lokakuuta; järjestelmän tavoitteena on saattaa valuuttaswapien ostajat ja myyjät yhteen vastapuoliriskin minimoimiseksi ja 3) 16. lokakuuta alkaen uusi pankkien valmiusluottojärjestely, jolla Unkarin keskuspankki voi tarjota pankeille yliyön euro-forinttiswapeja. Uusi järjestely perustuu EKP:n kanssa tehtyyn takaisinostosopimukseen, jolla EKP antaa Unkarin keskuspankille mahdollisuuden lainata enintään 5 miljardia euroa. 4) Unkarin keskuspankki ilmoitti 16. lokakuuta myös hyväksyneensä yhteisymmärryksessä päämarkkinatakaajien kanssa toimenpiteitä kotimaan joukkovelkakirjamarkkinoiden tukemiseksi. 5) Unkarin keskuspankki nosti 22. lokakuuta korkoaan 300 peruspisteellä paikallisen valuutan laskun pysäyttämiseksi (siihen mennessä Unkarin forintti oli laskenut 14 prosenttia euroon verrattuna lokakuun alusta alkaen).

               Lisäksi Unkarin parlamentti hyväksyi 13. lokakuuta talletusvakuuskynnyksen nostamisen 6 miljoonasta forintista 13 miljoonaan forinttiin. Arvioiden mukaan uusi kynnys kattaa noin 90 prosenttia suojattavista talletuksista. Lainsäädäntötoimien ohella annettiin poliittinen sitoumus suojata tarvittaessa kaikki talletukset. Lisäksi Unkarin viranomaiset tehostivat yhteistyötään rahoitusjärjestelmän vakautta käsittelevän komitean (joka perustettiin vuonna 2004) kanssa ja lisäsivät rajatylittäviä yhteyksiä valvontaviranomaisten välillä.

               5.Maksutase ja ulkoiset rahoitustarpeet

               Viennin nettomääräinen kasvu, jota on edistänyt maailmanlaajuinen ripeä kasvu, on ollut tärkein BKT:n kasvua lisäävä tekijä viimeksi kuluneina vuosina. Se on myös paljolti edistänyt sitä, että vaihtotaseen alijäämän suhde BKT:hen on asteittain laskenut 7,5 prosentista vuonna 2006 6,4 prosenttiin vuonna 2007. Vuonna 2007 toiseksi merkittäväksi tekijäksi osoittautui julkisen talouden rahoitustarpeiden huomattava väheneminen. Pääomataseen ylijäämä kasvoi 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä johtui osittain EU:n varojen käytön kasvusta, mikä puolestaan vakaannutti ulkoisten sitoumusten kokonaisnettomäärän, vaikkakin korkealle tasolle (97 % suhteessa BKT:hen). Samalla vieraan pääoman ehtoisten instrumenttien osuus ulkoisesta vajeesta kasvoi. Tämä heijastaa muun muassa sitä, että maan vakituisten asukkaiden suorien ulkomaisten investointien ja arvopaperisijoitusten suuntautuminen ulkomaille on pysynyt korkeana, millä pitäisi ajan mittaan olla positiivisia vaikutuksia vaihtotaseen tulopuoleen. Vaikka muun kuin velan määrää lisäävän rahoituksen osuus kasvoi hieman vuoden 2008 ensimmäisellä vuosipuoliskolla (noin kolmasosaan kokonaismäärästä), lyhytaikaisten velkojen (erääntymisaika alle 1 vuosi) osuus kokonaisvelasta kasvoi noin 23 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtui pääasiassa rahoitusalan ulkoisten sitoumusten kasvusta. Niiden osuus on 35 prosenttia suhteessa BKT:hen (kun valtion ulkomaanvelan osuus on 30 %).

               Vaihtotaseen ennakoidaan supistuvan tänä ja erityisesti ensi vuonna, koska forintin arvo on äskettäin heikentynyt ja tuonnin kasvu supistuu jyrkästi vuonna 2009. Myös pääomataseen paraneminen on todennäköistä, sillä jo sidottujen EU:n varojen käyttö lisääntyy. Toisaalta viimeaikaisen kehityksen perusteella, erityisesti lokakuun alusta lähtien, voidaan ennakoida, että nettomääräiset arvopaperisijoitukset ulkomaille (johdannaiset mukaan luettuina) kiihtyvät, erityisesti koska valtion ja pankkien ulkomainen lainanotto supistuu jyrkästi, mikä lisää osaltaan pääoma- ja rahoitustaseen merkittävää heikkenemistä vuonna 2008 ja erityisesti vuonna 2009. Näin ollen maksutaseen tukemiseksi ja jotta kansainväliset valuuttavarannot saataisiin maltilliselle tasolle, IMF ja komissio katsovat, että Unkari tarvitsee huomattavaa vuoden 2009 loppuun asti ulottuvaa lyhyen ja keskipitkän ajan rahoitustukea, jonka määrä on 20 miljardia euroa.

               Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Unkarin maksutase on vakavasti uhattuna. Sen vuoksi komissio suosittelee, että neuvosto tekee päätöksen keskinäisen avun antamisesta.

               6.Eu:n tuki kansainvälisten toimien maksutasejärjestelyä koskevassa osuudessa

               Unkarille jäsenvaltioiden maksutaseita koskevan järjestelyn (asetus (EY) N:o 332/2002) mukaisesti myönnettävä keskipitkän ajan rahoitustuki näyttää olevan aiheellista nykyisessä tilanteessa. Sitä myönnettäisiin ajankohtana, jona Unkaria uhkaavat vakavasti rahoitusmarkkinoiden kasvaneista paineista johtuvat vaihtotaseen ongelmat, vaikka Unkarin tulokset ovat parantuneet huomattavasti vuoden 2006 puolivälistä. EU:n Unkarille myöntämä tuki olisi osa suurempaa Unkarille myönnettävää rahoituspakettia, jossa IMF myöntää 10,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,5 miljardia euroa) valmiusluottojärjestelyllä, joka on tarkoitus hyväksyä 6. marraskuuta 2008, ja Maailmanpankki yhden miljardin euron suuruisen lainan. On tärkeää, että Unkarissa toimivat suuret rahoituslaitokset jatkavat talouden riittävää rahoittamista. EU:n rahoitustukea myönnetään sen tueksi, että Unkarin viranomaiset sitoutuvat tiukasti toteuttamaan laajan talouspoliittisen ohjelman, jonka tavoitteena on palauttaa investoijien luottamus ja lieventää Unkarin rahoitusmarkkinoilla viime viikkoina vallinneita paineita. Kyseinen ohjelma sisällytetään lähentymisohjelman tarkistukseen. Erityisesti julkisen talouden vakauttamisen nopeuttaminen, jolla vähennetään rahoitustarpeita, ja suunniteltu edistyminen julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisessa vastaavat lähentymisohjelmasta marraskuussa 2007 ja kansallista uudistusohjelmaa koskevassa täytäntöönpanokertomuksessa lokakuussa 2007 annettujen lausuntojen mukaisia neuvoston aiempia suosituksia. EU:n tuella ja komission osallistumisella autettaisiin myös varmistamaan, että rahoituspaketilla tuettava nykyinen politiikka ja EU:n poliittiset suositukset olisivat täysin johdonmukaisia keskenään.

               Talouspolitiikkaan liitettyihin ehtoihin kuuluisi julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistaminen ja alijäämän supistamista koskevien kunnianhimoisten suunnitelmien tukeminen. Niillä varmistettaisiin, että liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä 10 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston suosituksen mukainen liiallisen alijäämän suunniteltu korjaaminen (viimeistään vuonna 2009) saavutettaisiin. Ehtoihin sisältyisivät myös Lissabonin strategian mukaiset rakenneuudistustoimenpiteet, kuten työnteon kannustimien lisääminen työllisyystason kasvattamiseksi ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden edistämiseksi. Rahapolitiikka tulisi edelleen suunnata hintatason säilyttämiseen vakaana ja Unkarin keskuspankin inflaatiotavoitteen saavuttamiseen (nyt 3 %). Lisäksi ehtoihin kuuluisi päätösten nopea ja tehokas täytäntöönpano rahoitusalan toiminnan parantamiseksi. Ehtojen seurannassa olisi myös otettava huomioon edistyminen IMF:n ohjelman mukaisten suoritusperusteiden täytäntöönpanossa. Niihin sisältyvät i) käteisvaroista maksettavien valtion, sosiaaliturvarahastojen ja budjetin ulkopuolisten varojen kumulatiivisten perusmenojen neljännesvuosittaiset enimmäismäärät, ii) ei julkisen sektorin ulkomaisten velkarästien kertymää, iii) kansainvälisten nettoreservien vähimmäistaso ja iv) kansallisen kuluttajahintaindeksin sallittu ulompi vaihteluväli 12 kuukauden aikana, joka edellyttää neuvotteluja IMF:n kanssa. Erityisesti julkisen talouden vuosittaisen kehityksen tehostettu seuranta voisi olla hyödyllinen lisäväline talousarvion pysyttämiseksi vakaana virallisen alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.

               Jotta varmistettaisiin nykyisessä markkinatilanteessa välttämätön joustavuus, olisi sallittava mahdollisuus käyttää koronvaihtosopimuksia lainanottotoimessa, jolla rahoitetaan lainaa. Mahdollisen vaihdon vastapuolten luottoluokan olisi oltava korkein mahdollinen EU:n talousarvion turvaamiseksi.

               Tätä taustaa vasten komissio suosittelee neuvostolle talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan perustamissopimuksen 119 artiklassa säädetyn keskinäisen avun myöntämistä.

               Komissio ehdottaa talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lisäksi, että hyväksyttyään komission suosituksesta neuvoston päätöksen edellä mainitun keskinäisen avun antamisesta Unkarille, neuvosto hyväksyisi päätöksen, joka koskee EU:n jäsenvaltioille myöntämän järjestelyn (18 päivänä helmikuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002) mukaista keskipitkän ajan, 6,5 miljardin euron suuruisen rahoitustuen myöntämistä Unkarille sen maksutaseen kestävyyden tukemiseksi. Tuki myönnettäisiin yhdessä IMF:n järjestelyn kanssa. Se maksettaisiin takaisin enintään viidessä erässä, ja siihen liittyisi talouspoliittisia ehtoja. Ehdotetun päätöksen voimassaolo päättyisi kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.

               Suositus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               keskinäisen avun antamisesta Unkarille

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan,

               ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unkarin viranomaiset ovat vuoden 2006 puolivälistä alkaen pyrkineet monin tavoin korjaamaan maan talouden kasvanutta ulkoista ja sisäistä epätasapainoa. Viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana saaduista konkreettisista tuloksista, kuten julkisen talouden alijäämän huomattavasta supistumisesta ja vaihtotaseen alijäämän asteittaisesta supistumisesta huolimatta Unkarin rahoitusmarkkinat ovat kärsineet huomattavista paineista lokakuun 2008 alusta alkaen.

               (2)Unkarin viranomaiset hyväksyivät lokakuussa 2008 kattavan talouspoliittisen ohjelman, jonka tavoitteena on palauttaa investoijien luottamus ja lieventää Unkarin rahoitusmarkkinoilla viime viikkoina vallinneita paineita. Ohjelmaan sisältyy toimenpiteitä pankkijärjestelmän riittävän likviditeetin ja rahoituksen turvaamiseksi, toimia pankkien riittävän pääoman varmistamiseksi sekä suunnitelmia julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi ja rahoitustarpeiden hillitsemiseksi. Erityisesti hallitus tarkisti vuoden 2008 alijäämätavoitettaan budjetoidusta 4 prosentista suhteessa BKT:hen 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuoden 2009 alijäämätavoitettaan 3,2 prosentista suhteessa BKT:hen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä talousohjelma ja erityisesti julkisen talouden tavoitteet otetaan huomioon valtion talousarviossa ja lähentymisohjelmassa, joka sisältää myös muita poliittisia toimenpiteitä ja rakenneuudistuksia.

               (3)Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Unkarin talouspolitiikkaa erityisesti osana Unkarin lähentymisohjelman tarkistuksen ja kansallisen uudistusohjelman toteuttamisen vuotuisia tarkasteluja, osana Unkarin liiallista alijäämää koskevasta menettelystä annetun neuvoston suosituksen noudattamisessa saavutetun edistyksen säännöllistä tarkastelua ja lähentymiskehityksen arvioinnin yhteydessä.

               (4)Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta huolimatta Unkarilla on huomattavia rahoitustarpeita vuosina 2008 ja 2009 (arviolta noin 20 miljardia euroa), sillä rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen perusteella näyttää siltä, että pääoma- ja rahoitustase voivat heikentyä merkittävästi ja nettomääräiset arvopaperisijoitukset ulkomaille kiihtyä.

               (5)Unkarin viranomaiset ovat pyytäneet huomattavaa rahoitustukea EU:lta ja muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja mailta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi ja kansainvälisten valuuttavarantojen saamiseksi maltilliselle tasolle.

               (6)Unkarin maksutase on vakavasti uhattuna, minkä vuoksi on perusteltua, että yhteisö antaa keskinäistä apua kiireellisesti,

               ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Yhteisö antaa keskinäistä apua Unkarille.

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               Ehdotus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

               ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002
                  2
                ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unkarille päätettiin antaa keskinäistä apua neuvoston päätöksellä [….].

               (2)Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta huolimatta Unkarin ulkoiset rahoitustarpeet vuosina 2008 ja 2009 arvioidaan 20 miljardiksi euroksi, sillä rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen perusteella näyttää siltä, että pääoma- ja rahoitustase voivat heikentyä merkittävästi ja nettomääräiset arvopaperisijoitukset ulkomaille kiihtyä.

               (3)On aiheellista antaa Unkarille yhteisön tukea enintään 6,5 miljardia euroa osana asetuksella (EY) N:o 332/2002 vuonna 2002 käyttöönotettua järjestelyä, jolla jäsenvaltioiden maksutaseille myönnetään keskipitkän ajan rahoitustukea. Tuki olisi yhdistettävä kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä myöntämään 10,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,5 miljardia euroa) lainaan, joka on tarkoitus hyväksyä 6 päivänä marraskuuta 2008. Lisäksi Maailmanpankki on luvannut myöntää Unkarille 1 miljardin euron lainan.

               (4)Rahoitustuen hallinnointi olisi annettava komissiolle, joka sopii Unkarin viranomaisten kanssa tukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot olisi vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Komission olisi vahvistettava yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.

               (5)Myönnettävän tuen tavoitteena pitäisi olla maksutaseen kestävyyden tukeminen Unkarissa ja tällä tavoin hallituksen hyväksymän talouspoliittisen ohjelman menestyksekkään toteuttamisen edistäminen tämänhetkisessä taloudellisessa ja rahoituksellisessa tilanteessa,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               1.Yhteisö myöntää Unkarille keskipitkän ajan lainan, jonka määrä on enintään 6,5 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään viisi vuotta.

               2.Yhteisön rahoitustuki on saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä tämän päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. Komissio voi talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan päättää jatkaa kyseistä aikaa enintään kahdella vuodella, jos olosuhteet niin edellyttävät.

               2 artikla

               1.Komissio hallinnoi tukea ottaen huomioon Unkarin sitoumukset ja neuvoston suositukset, jotka liittyvät erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamiseen sekä liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn.

               2.Komissio sopii Unkarin viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa ottaen huomioon 1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset ja suositukset. Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.

               3.Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Komissio ilmoittaa talous- ja rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai rahoitusehtojen muuttamisesta.

               3 artikla

               1.Komissio asettaa yhteisön rahoitustuen Unkarin käyttöön enintään viidessä erässä, joiden suuruus vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.

               2.Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lainasopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen.

               3.Lainan rahoittamiseksi taloudellisesti edullisimmin ehdoin on tarvittaessa sallittua käyttää harkitusti koronvaihtosopimuksia korkeinta luottoluokkaa olevien vastapuolten kanssa.

               4.Komissio päättää seuraavien erien käyttöön antamisesta talous- ja rahoituskomitean lausunnon saatuaan. Kukin seuraava erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Unkarin lähentymisohjelmaan sisältyvä Unkarin hallituksen hyväksymä uusi talousohjelma on toteutettu tyydyttävästi ja erityisesti että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettuja erityisiä talouspoliittisia ehtoja noudatetaan. Ehtoihin sisältyvät muun muassa Unkarin hallituksen suunnitteleman julkisen talouden vakauttamisen edistyminen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä 10 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston suosituksen ja tarkistetusta lähentymisohjelmasta marraskuussa 2007 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti, erityiset toimenpiteet menojen rajoittamiseksi vakauttamisprosessin yhteydessä ja julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja rahoitusvalvontaa koskevan uudistuksen edistyminen sekä Lissabonin strategian mukaiset rakenneuudistustoimenpiteet, kuten työnteon kannustimien lisääminen työllisyyden tukemiseksi ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden edistämiseksi.

               Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON

                  (Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)

               TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

               TOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEET

               TOIMENPITEEN NIMI: EU:N KESKIPITKÄN AJAN RAHOITUSTUKI UNKARILLE

               1.EHDOTUKSEN NIMI: BUDJETTIKOHTA JA NIMIKE

               01 04 01 01 Euroopan yhteisön takaus yhteisön antamille maksutaseiden tukemiseen tarkoitetuille lainoille

               2.OIKEUSPERUSTA:

               EY:n perustamissopimuksen 119 ja 308 artikla; neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002 (18.2.2002).

               Asetuksessa rajoitetaan jäsenvaltioille tässä järjestelyssä myönnettävien lainojen pääoma 12 miljardiin euroon. Asetuksen voimaantulon jälkeen jäsenvaltioille ei ole myönnetty yhtään lainaa tässä järjestelyssä.

               3.VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (EUROINA)

               Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Unkari) maksukyvyttömyystilanteessa.

               Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei tavallisesti odoteta vaadittavan. Ennen kuin Unkarista oli vielä tullut jäsenvaltio, neuvosto myönsi sille päätösten 1990/83/ETY (25.2.1990) ja 91/310/ETY (24.6.1991) nojalla makrotaloudellista rahoitusapua yhteensä 790 miljoonaa ecua. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksettiin kokonaisuudessaan takaisin vuoteen 1998 mennessä.

               3a – Tämä vuosi

               Ei sovelleta

                        MSM

                        Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio)

                        Siirrot

                        Lisämäärärahat

                        Määrärahat yhteensä

                        Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat

                        Käytettävissä oleva määrä

                        Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä

               3b – Siirrot

               Ei sovelleta

                        MSM

                        Siirrot

                        Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat

                        Käytettävissä oleva määrä

                        Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä

               3c – Seuraava varainhoitovuosi

               Ei sovelleta

                        MSM

                        Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio)

                        p.m.

                        Siirrot

                        Lisämäärärahat

                        Määrärahat yhteensä

                        Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat

                        Käytettävissä oleva määrä

                        Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä

                        p.m.

               4.TOIMEN KUVAUS

               Unkarille myönnettäväksi ehdotettu keskipitkän ajan rahoitustuki koostuu yhteisön lainasta (joka rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla lainoilla), jonka määrä on 6,5 miljardia euroa. Laina myönnetään osana kansainvälistä rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 10,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,5 miljardia euroa) laina. Maailmanpankki on niin ikään sitoutunut lainaamaan yhteensä 1 miljardi euroa. Unkarille myönnettävällä keskipitkän ajan rahoitustuella on tarkoitus tukea vakavasti uhattuna olevaa Unkarin maksutaseen kestävyyttä ja tällä tavoin myös tukea hallituksen hyväksymää uutta talousohjelmaa, jolla pyritään muun muassa palauttamaan investoijien luottamus ja lieventämään rahoitusmarkkinoilla lokakuun 2008 alusta vallinneita paineita. Tuki on osoitus halusta tukea jäsenvaltiota, jonka tulokset ovat parantuneet huomattavasti vuoden 2006 puolivälistä alkaen muun muassa julkisen talouden alijäämän huomattavan supistumisen myötä. Samaan aikaan tuki edistää rahoitusjärjestelmän vakautta tavalla, joka olisi tuensaajamaalle yksinään mahdotonta tärkeiden kansainvälisten (myös pankkienvälisten) yhteyksien vuoksi. Tällä tavoin tuettuun uuteen talouspakettiin sisältyy alijäämän supistamisen vauhdittaminen niin vuonna 2008 kuin vuonna 2009, mikä vähentäisi valtion rahoitustarpeita, ja monenlaisia kohdennettuja toimia valtion lainamarkkinoiden vapauttamiseksi ja likviditeetin lisäämiseksi valuuttaswap-markkinoilla. Lisäksi tuki, jota komissio hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa, että EU osallistuu edelleen tiiviisti Unkarin talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä politiikka vastaa Unkarin EU:lle antamia sitoumuksia ja neuvoston suosituksia erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamisen sekä liiallista alijäämää koskevan menettelyn osalta.

               Yhteisön pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Unkarin tukemiseksi ottamilla lainoilla on yhteisön takaus. Laina otetaan pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista. Unkarille myönnettävien lainojen pääoma on 6,5 miljardia euroa.

               Euroopan unionin takauksen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta Unkarin maksukyvyttömyystilanteessa.

               Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.

               5.KÄYTETTY LASKENTATAPA

               Ei sovelleta.

               6.MAKSUAIKATAULU (EUROINA)

               Ei sovelleta.

                        Budjettikohta

                        Määrärahat

                        Maksut

                        Vuosi n

                        Vuosi n + 1

                        Vuosi n + 2

                        Vuosi n + 3

                        Seuraavat varainhoitovuodet

                        Vuosi n

                        Vuosi n + 1

                        Vuosi n

                        Vuosi n + 1

                        Yhteensä

                     (1)
                  Esimerkiksi valtion joukkovelkakirjamarkkinoihin kohdistui ajoittain paineita keväällä 2008 pääasiassa siksi, että kotimaiset eläkerahastot siirtyivät arvopaperisijoituksiin.

                     (2)
                  EYVL L 53/1 [23.2.2002].


   FI
FI    FI
 ---pagebreak---       EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                      Bryssel 8.1.2009
                                      KOM(2009) 4 lopullinen
                            Suositus:
                    NEUVOSTON PÄÄTÖS
             keskinäisen avun antamisesta Latvialle
                              sekä
                            Ehdotus:
                    NEUVOSTON PÄÄTÖS
   EU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Latvialle
FI                                                            FI
 ---pagebreak---                                              Suositus:
                                     NEUVOSTON PÄÄTÖS
                              keskinäisen avun antamisesta Latvialle
                                               sekä
                                             Ehdotus:
                                     NEUVOSTON PÄÄTÖS
                   EU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Latvialle
                                         PERUSTELUT
   1.       JOHDANTO
   Latvian talouteen on viime vuosina kertynyt huomattavaa epätasapainoa, sillä löyhät
   luottoehdot ja liian elvyttävä finanssipolitiikan viritys ovat ruokkineet talouden nopeaa
   laajenemista. Tämä on ollut vastoin komission ja neuvoston antamia neuvoja, varsinkin
   Latvian perättäisistä lähentymisohjelmista annettuja lausuntoja. Maailmanlaajuinen
   finanssikriisi ja asenteiden yleinen kovettuminen nousevan talouden maita kohtaan ovat
   pahentaneet tilannetta huomattavasti, minkä vuoksi luotonsaanti on koko ajan vaikeutunut ja
   kallistunut. Latvian pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin on kohdistunut huomattavaa painetta
   lokakuusta lähtien, mikä heijastaa kasvavaa huolta maan talous- ja rahoitustilanteen
   kestävyydestä. Erityistä huolta on aiheuttanut pankkiala, varsinkin maan suurimman
   kotimaisessa omistuksessa olleen, ulkoisesta rahoituksesta hyvin riippuvaisen ja lopulta
   valtion omistukseen ja määräysvaltaan otetun Parex-pankin elinkelpoisuus. Kaiken kaikkiaan
   Latviaa on kohdannut äkillinen ja ankara pankkialan ja ulkoisen rahoituksen kriisi.
   Tätä taustaa vasten Latvian viranomaiset ottivat yhteyttä EU:hun ja IMF:ään rahoitustuen
   saamiseksi. Komissio ja neuvoston puheenjohtajamaa ilmoittivat 22. marraskuuta, että EU oli
   valmis osallistumaan IMF:n kanssa koordinoituun rahoituspakettiin, jolla tuettaisiin Latvian
   maksutaseen kestävyyttä. Samalla kuitenkin korostettiin, että rahoitustukea annettaisiin
   ainoastaan sillä edellytyksellä, että Latvian viranomaiset sitoutuisivat lujasti tiukkaan ja
   uskottavaan talouden sopeutusohjelmaan. Komission ja IMF:n kanssa käytyjen keskustelujen
   pohjalta Latvian parlamentti hyväksyi 12. joulukuuta viranomaisten ehdotuksen talouden
   vakauttamiseen ja kasvun elvyttämiseen tähtäävästä ohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’.
   Ohjelman keskeisiä tavoitteita on säilyttää kotimainen ja kansainvälinen luottamus
   rahoitusjärjestelmään,     myötävaikuttaa     suoraan     ja    välillisesti   siihen,   että
   kustannuskilpailukyvyn heikkenemis- ja inflaation nopeutumissuuntaus saataisiin pysäytettyä
   ja käännettyä päinvastaiseksi alentamalla julkisen sektorin palkkakustannuksia aiempaa
   huomattavasti tiukemman finanssipolitiikan virityksen keskeisenä osatekijänä, sekä lisätä
   talouden kasvupotentiaalia useiden rakenneuudistusten turvin.
FI                                               2                                               FI
 ---pagebreak---    2.        MAKROTALOUDEN VIIMEAIKAINEN KEHITYS
   Latvian kokonaistuotanto kasvoi 1990-luvun loppupuolelta jatkuneen, lähinnä kotimaiseen
   kysyntään pohjautuneen korkean kasvun kauden myötä kaksinumeroisin luvuin vuosina
   2005–2007. Kasvua ruokki ennen kaikkea luotonannon voimakas kasvu, mikä lisäsi yksityistä
   kulutusta ja kiinteistösijoituksia. Tilanne muuttui kuitenkin vuoden 2007 puoliväliin
   mennessä, kun kiinteistöjen ylihinnoittelu kävi kestämättömäksi. Näinä vuosina talouden
   rakenteessa tapahtui siirtymä pois avoimelta sektorilta suljetulle sektorille, mikä heikensi
   talouden ulkoista kestävyyttä ja johti vakaviin ylikuumenemispaineisiin.
   BKT:n kasvu hidastui huomattavasti vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana.
   Tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan lähinnä yksityisen kulutuksen ja yksityisten
   sijoitusten hiipumisen myötä. Yksityistä kulutusta ovat supistaneet nopea inflaatio,
   kiinteistöjen hintojen lasku, lainanhoitokulujen kasvu, lainansaannin vaikeutuminen sekä
   heikentyneet työllisyys- ja tulonäkymät. Rakennusalan kiinteät investoinnit ovat vähenemässä
   kiinteistömarkkinoiden ja laiteinvestointien noususuhdanteen päättymisen myötä, kun otetaan
   huomioon heikot kysyntänäkymät sekä kotimaassa että ulkomailla. Yritysmaailmaan
   kohdistuu työvoimakustannusten kasvusta johtuvia huomattavia kustannuspaineita, ja
   rahoituksen saanti vaikeutuu koko ajan. EU:n rahoitusta saavat hankkeet ja yleensäkin julkiset
   hankkeet tarjoavat jonkinlaisen suojan muiden investointien huomattavaa vähenemistä
   vastaan. BKT:n kasvun odotetaan kuitenkin supistuvan hyvin pitkään, sillä kotimainen
   kysyntä on erittäin heikkoa eikä nettoviennin kasvu kata sitä riittävässä määrin.
   Työmarkkinaolosuhteet ovat ruvenneet elpymään vasta viime aikoina, mutta työmarkkinoiden
   reaktio kotimaisen kysynnän heikentymiseen tulee olemaan huomattava. Työttömyys kasvoi
   vuoden 2008 toisen neljänneksen 6,3 prosentista 7,2 prosenttiin kolmannella neljänneksellä, ja
   palkkojen nimelliskasvu on kohtuullistumassa, vaikka lähtötaso onkin korkea. Latvian
   työmarkkinoita pidetään hyvin joustavina, minkä pitäisi rajoittaa tuotanto- ja
   työvoimakustannuksia, jotka liittyvät palkkojen mukauttamiseen tuottavuuteen.
   YKHI-inflaatio oli enimmillään 17,7 prosenttia toukokuussa 2008, jonka jälkeen se supistui
   11,8 prosenttiin marraskuussa. Pohjainflaatio1 (11,0 % marraskuussa) ja palveluhintainflaatio
   hidastuvat koko ajan, kun kysyntäpaine pienenee. Näkymät inflaation huomattavasta
   hidastumisesta jatkossakin ovat hyvät, kun otetaan huomioon ennuste kotimaisen kysynnän
   jyrkästä laskusta, yksityisen sektorin maltilliseen palkkakehitykseen johtavasta julkisen
   sektorin palkkojen alenemisesta (ks. 6 jakso) ja hyödykkeiden yleismaailmallisesta hintojen
   laskusta.
   Ulkoinen epätasapaino on ollut hyvin huomattavaa, ja ulkoinen velka on lisääntynyt
   kestämättömällä tavalla. Ulkomainen luotonotto väheni kuitenkin huomattavasti vuonna 2008,
   kun kotimainen kysyntä hiipui. Maksutasetta ja ulkomaista varallisuusasemaa käsitellään
   jäljempänä 5 jaksossa.
   1
           Yleisindeksi ilman energiaa ja jalostamattomia elintarvikkeita.
FI                                                       3                                        FI
 ---pagebreak---    3.        JULKINEN TALOUS
   Julkisen talouden asema korostuu Latviassa, koska rahapolitiikan mahdollisuudet ovat
   rajalliset valuuttakurssijärjestelmän ollessa lähes kiinteä2. Latvia harjoitti kuitenkin
   myötäsyklistä finanssipolitiikkaa kotimaisen kysynnän ollessa huipussaan vuosina 2005–
   2007, vaikka julkisen talouden toteutuma oli kohenemassa. Tämä oli myös vastoin Latvian
   perättäisistä lähentymisohjelmista annetuissa neuvoston lausunnoissa esitettyjä toistuvia
   neuvoja. Odottamattomat tulot tavallisesti käytettiin vuoden aikana tehdyissä
   lisätalousarvioissa eikä varantoja kerrytetty huonojen aikojen varalta. Julkisen sektorin
   palkkojen kasvu kiihdytti yksityisen sektorin palkkojen nousua, sillä verrannolliset palkat
   olivat julkisella sektorilla korkeammat. Latviassa yli 30 prosenttia työllistetyistä on töissä
   julkisella sektorilla, ja kun otetaan huomioon, että palveluala on suhteellisen suuri, noin
   75 prosenttia bruttoarvonlisäyksestä, julkisen sektorin palkat vaikuttavat paljon yksityisen
   sektorin palkkoihin.
   Vuoden 2008 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana alv-tulot tippuivat huomattavasti
   (-3 % vuositasolla), mikä johtui yksityisen kulutuksen jyrkästä laskusta. Muista keskeisistä
   verolajeista saadut tulot säilyivät aluksi suhteellisen hyvällä tasolla nopean inflaation myötä,
   mutta nämä suotuisat vaikutukset ovat katoamassa. Latvian valtionkassa arvioi, että valtion
   vuoden 2008 konsolidoidun talousarvion (eli keskushallinnon ja sosiaaliturvakassan) alijäämä
   saattaa olla noin 2 ½–2 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen3. Kun otetaan huomioon, että näissä
   olosuhteissa paikallishallintoon saattaa kertyä hienoinen alijäämä (vaikka tämä osa-ala on
   tiettyjen rajoitusten avulla pyritty pitämään tasapainossa tai ylijäämäisenä), julkisen talouden
   vuoden 2008 alijäämä vaikuttaa olevan lähellä 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   Vuoden 2009 talousarviossa, sellaisena kuin parlamentti sen hyväksyi 14. marraskuuta,
   tavoitteena oli konsolidoidun julkisen talouden 1 ½ prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen.
   Perusteena oli kuitenkin epärealistinen oletus siitä, että tuotanto supistuisi ainoastaan
   1 prosentin. Talousarvioon sisältyi huomattavia välittömien verojen alennuksia ja
   menolisäyksiä. Jo tuolloin oli selvää, että tuotanto supistuisi huomattavasti esitettyä enemmän
   ja että ilman tasapainottavia toimenpiteitä alijäämä olisi vaarassa kasvaa hyvinkin suureksi.
   Paikallishallinnon hyvin vähäinen alijäämä mukaan luettuna viranomaiset ennustivat julkisen
   talouden alijäämän olevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ja perusalijäämän 1,1 prosenttia
   suhteessa BKT:hen. Kun huomioon otettiin vuoden 2008 viimeisten kuukausien
   veronkantotiedot ja vuoden 2009 heikkenevät talousnäkymät, ennuste julkisen talouden
   rahoitusasemasta heikkeni huomattavasti verrattuna komission yksiköiden syksyn
   talousennusteessa esitettyyn ennusteeseen 5,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen.
   Julkisen talouden velkasuhde oli sitä vastoin vuoden 2007 lopussa EU:n alhaisimpia eli
   9,5 prosenttia.
   4.        RAHOITUSMARKKINAT
   Latvian rahoitusjärjestelmää dominoi lähes yksinomaan pankkiala, joka on kehittynyt hyvin
   nopeasti kymmenen viime vuoden aikana. Kaksi osa-aluetta voidaan selkeästi erottaa
   toisistaan. Yhtäältä maassa on ulkomaisessa omistuksessa olevia pankkeja, jotka saavat
   rahoituksensa lähinnä emoyhtiöiden suoraan antamista luotoista. Niiden markkinaosuus on
   2
            Latvia on pitkään sitonut valuuttansa, latin, ensin vuodesta 1994 erityiseen nosto-oikeuteen ja vuodesta
            2005 euroon. Toukokuussa 2005 Latvia liittyi ERM II -valuuttakurssimekanismiin ja otti yksipuolisesti
            käyttöön +/-1 %:n vaihtelualueen keskuspariteetin ympärillä.
   3
            Kansalliseen menetelmään perustuva numerotieto, ei sisällä paikallishallintoa.
FI                                                          4                                                        FI
 ---pagebreak---    noin 70 prosenttia. Toisaalta kotimaiset pankit saavat rahoituksensa lähinnä ulkomaisista
   syndikoiduista luotoista ja muiden maiden asukkaiden tekemistä talletuksista. Muiden maiden
   asukkaiden tekemien talletusten osuus oli huomattava eli 43,5 prosenttia kaikista muista kuin
   raha- ja rahoituslaitosten tekemistä talletuksista marraskuun 2008 alussa. Tämä onkin
   erityisen silmiinpistävä piirre. Latvian rahoitusjärjestelmä on näin ollen riippuvainen ennen
   kaikkea ulkoisesta rahoituksesta riippumatta siitä, onko rahoitus peräisin emoyhtiöiltä,
   muiden maiden asukkaiden tekemistä talletuksista vai ulkomaisista syndikoiduista luotoista.
   Tämän vuoksi ulkomaista velkaa on hyvin paljon ja sen määrä kasvaa, ja asukkaille tarjotut
   luotot ovat ennen kaikkea valuuttalainoja (lähes 90 % kaikista lainoista). Kotimainen
   luotonanto on kasvanut vuoden 1997 10 prosentista suhteessa BKT:hen 90 prosenttiin vuonna
   2007. Sen vuoksi näyttää siltä, että kaksi merkittävintä Latvian pankkijärjestelmään
   vaikuttavaa riskiä ovat likviditeetti ja luottoriskit.
   Likviditeettiriskit ovat jo toteutuneet, sillä likviditeettipaineet ovat jatkuneet lokakuusta 2008
   lähtien. Takaisinmaksuvaikeuksia ounastellen kaksi ulkomaista yhtymää antoi selkeää
   osviittaa siitä, että ne saattaisivat pyytää Parex-pankille myönnettyjen lainojen aikaista
   takaisinmaksua. Lainaa oli yhteensä 0,8 miljardia euroa, ja sen oli tarkoitus erääntyä
   helmikuussa ja kesäkuussa 2009. Tämä johti pankin osittaiseen kansallistamiseen
   10. marraskuuta 2008. Tällä tavoin myönnetyt julkiset lainatakaukset katsottiin kuitenkin
   riittämättömiksi, minkä vuoksi Parex kansallistettiin kokonaan joulukuun alussa ja
   talletuksille asetettiin nostoraja (50 000 euroa kuukaudessa henkilöä kohden). Näistä
   toimenpiteistä huolimatta muiden maiden asukkaat ovat nostaneet huomattavia määriä
   talletuksia Parexista ja muista samanlaisella liiketoimintamallilla toimivista kotimaisista
   pankeista, ja näistä talletuksista vain pieni osa on talletettu uudelleen muihin pankkeihin
   Latviassa. Järjestelmään kohdistuvien likviditeettipaineiden vuoksi Latvian keskuspankki
   ilmoitti 13. marraskuuta, että se edelleen alentaisi vaadittua varantosuhdetta 7 prosentista
   5 prosenttiin lyhytaikaisten velkojen osalta ja 5 prosentista 3 prosenttiin yli kahden vuoden
   velkojen osalta, mikä vapautti likviditeettiä (päätökset tulivat voimaan kahdessa yhden
   prosenttiyksikön erässä 24. marraskuuta ja 24. joulukuuta). Varantojen hupeneminen on
   kuitenkin jatkunut, ja Latvian keskuspankin ulkomainen nettovelka kasvoi 0,9 miljardia euroa
   lokakuun 2008 alusta vuoden loppuun mennessä. Latvian asukkaiden ja muiden maiden
   asukkaiden ulkomaisessa omistuksessa oleviin pankkeihin tekemät talletukset kasvoivat
   samalla ajanjaksolla, ja ennen kaikkea emoyhtiöiden likviditeettituki vaikutti turvatulta.
   Luottoriski ei ole vielä toteutunut huomattavassa määrin, mutta sen odotetaan kasvavan
   tulevina kuukausina. Vaikka erääntyneiden lainojen määrä on jo kasvanut, järjestämättömien
   luottojen määrä on tähän mennessä pysytellyt alle 1 prosentissa kaikista lainoista, mikä
   osaltaan johtuu ongelmalainojen parhaillaan käynnissä olevasta uudelleenjärjestelystä.
   Ennakoidun pitkittyneen taantuman kielteinen vaikutus asukkaiden tuloihin ja näin ollen
   heidän velanmaksukykyynsä kasvaa kuitenkin selvästi. Vakavaraisuussuhteet alenevat ja
   saattavat lähestyä lakisääteistä vähimmäismäärää, jolloin saatetaan tarvita pääomalisäyksiä.
   Pankkialan nykyinen ja tuleva asema riippuu objektiivisista seikoista mutta myös
   uskottavuudesta ja luottamukseen liittyvistä odotuksista. Nykyisessä taloustilanteessa on
   olennaisen tärkeää varmistaa luottamus, jotta talletuspohja voidaan vakauttaa ja lieventää
   likviditeettipaineita jatkossa. Kun otetaan huomioon tiukka julkisen talouden tilanne,
   luottamuksen palauttaminen rahoitusalaan julkisin toimin on uskottavaa ainoastaan, jos näillä
   toimilla on vahva kansainvälinen rahoitustuki.
FI                                                   5                                                FI
 ---pagebreak---    5.        MAKSUTASE JA ULKOISET RAHOITUSTARPEET
   Latvian talouden voimakkaalle kasvulle vuoteen 2007 saakka oli luonteenomaista
   huomattavan ulkoisen epätasapainon syntyminen ja kestämättömän ulkoisen velan
   kertyminen. Ulkomainen bruttovelka oli yli 135 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2007
   lopussa (ulkomainen nettovelka oli 52 % suhteessa BKT:hen). Ulkomainen varallisuusasema
   vuoden 2007 lopussa heikkeni siten, että nettovelka oli 79 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   Vuoden 2008 toisen neljänneksen loppuun mennessä nettovelka oli arvioiden mukaan
   kasvanut 82 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
   Vuonna 2008 kotimaisen kysynnän laskiessa ulkomainen luotonotto supistui huomattavasti.
   Latvian keskuspankin alustavien arvioiden mukaan vaihtotaseen alijäämä supistui noin
   12 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 kolmannella neljänneksellä (oltuaan
   enimmillään yli 27 % suhteessa BKT:hen vuoden 2006 neljännellä neljänneksellä).
   Kauppataseen alijäämän odotetaan vuonna 2009 pysyttelevän noin 10 prosentissa suhteessa
   BKT:hen (kuten vuoden 2008 viimeisinä kuukausina), mutta koska palvelutase on
   positiivinen ja tulotili on paranemassa, vaihtotaseen alijäämä lienee vähäisempi. Jotta
   varmistettaisiin, että BKT:n kasvuperusta vaihtuu supistuvasta kotimaisesta kysynnästä
   kasvavaan vientiin, palkat on mukautettava paremmin tuottavuuteen ja on jatkettava
   rakenneuudistuksia, jotka vahvistavat talouden tarjontapuolta.
   Vaikka vaihtotaseen alijäämän korjaaminen viime vuosien kestämättömältä tasolta on
   elintärkeä osatekijä moitteettoman maksutasetilanteen palauttamisessa, se ei sinällään riitä
   ulkoisen kestävyyden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon maan huomattava, usein lyhyen
   aikavälin velkakanta. Ulkoiseen rahoitukseen odotetaan kohdistuvan huomattavaa painetta
   jonkin aikaa, sillä ulkomaisten luottojen saatavuus on heikentynyt, Latvian asukkaiden ja
   muiden maiden asukkaiden talletuksia mahdollisesti menetetään ja maahan suuntautuvien
   sijoitusten näkymät ovat heikentyneet. Valuuttavarantojen (jotka pienenivät noin 25 %
   lokakuun alun ja joulukuun alun 2008 välillä) hupeneminen entisestään vaarantaisi Latvian
   kurssisidonnaisuuden. Tätä taustaa vasten tarvitaan ulkoista rahoitustukea, jonka turvana on
   vahva poliittinen ohjelma, maksuvalmiuden parantamiseksi lyhyellä aikavälillä samalla kun
   tuetaan järjestäytynyttä ulkoista sopeutusta keskipitkällä aikavälillä.
   Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Latvian maksutase on vakavasti uhattuna. Sen
   vuoksi komissio suosittelee, että neuvosto tekee päätöksen keskinäisen avun antamisesta.
   6.        TALOUDEN VAKAUTTAMISEEN JA KASVUN ELVYTTÄMISEEN TÄHTÄÄVÄ LATVIAN
             OHJELMA:       MAKROTALOUTTA          JA    RAHOITUSJÄRJESTELMÄÄ         KOSKEVAT
             TOIMENPITEET
   Latvian viranomaisten ja koordinoituun kansainvälisen rahoitustuen pakettiin mahdollisesti
   osallistuvien tahojen väliset keskustelut johtivat siihen, että viranomaiset hyväksyivät
   kunnianhimoisen politiikkaohjelman (joka esitettiin parlamentille ja jonka parlamentti
   hyväksyi 12. joulukuuta, kuten edellä on todettu). Ohjelma perustuu latin nykyisen
   kurssisidonnaisuuden säilyttämiseen. Kurssisidonnaisuus on jatkossakin keskeinen politiikan
   kiinnekohta. Ohjelman tarkoituksena on puuttua rahoitusalan haavoittuvuuteen, korjata
   julkisen talouden epätasapaino ja parantaa kilpailukykyä samalla kun säilytetään
   valuuttakurssin kapea vaihteluväli. Siihen sisältyy viipymätön ja kestävä julkisen talouden
   vakauttaminen,       kattava       strategia    pankkialan      ongelmien     ratkaisemiseksi,
   sääntelyviranomaisten kriisinhallintavalmiuksien vahvistaminen, laajoja rakenneuudistuksia
FI                                                 6                                              FI
 ---pagebreak---    sekä muita merkittäviä toimenpiteitä. Ohjelman sisältämän makrotalouden skenaarion mukaan
   BKT supistuu 5 prosenttia vuonna 2009 ja edelleen 3 prosenttia vuonna 2010, minkä jälkeen
   tapahtuu hienoinen 2 prosentin elpyminen vuonna 2011. Julkisen talouden strategiana on
   alijäämän supistuminen enintään 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011.
   Tavoitteena on näin ollen Maastrichtin alijäämäkriteerin saavuttaminen kyseisenä vuonna.
   EU:n, IMF:n ja muiden osapuolten kanssa käydyissä neuvotteluissa korostuivat tulevat
   julkisen talouden huomattavat alijäämät, ja neuvottelujen seurauksena hallitus hyväksyi
   vuoden 2009 tarkistetun talousarvioluonnoksen. Parlamentti hyväksyi talousarvion
   12. joulukuuta talouden vakauttamiseen tarkoitetun kiireellisen ohjelman mukaisesti.
   Tarkistettu talousarvio perustuu tarkistettuun ennusteeseen BKT:n supistumisesta 5 prosenttia
   vuonna 2009, ja siinä otetaan huomioon talousnäkymien viimeaikainen heikkeneminen.
   Tavoitteena on julkisen talouden alle 5 prosentin suuruinen alijäämä suhteessa BKT:hen4,
   mikä merkitsee ainoastaan hienoista rakenteellista sopeutusta verrattuna vuoden 2008
   arvioituun toteutumaan (sopeutus on kuitenkin paljon suurempi kuin marraskuussa
   hyväksytyssä talousarviossa). Lisäksi on tarkoitus hyväksyä viimeistään maaliskuun 2009
   lopussa kyseiselle vuodelle täysimittainen lisätalousarviolaki, joka vastaa joulukuussa
   esitettyä talousarvioluonnosta.
   Menopuolella vakauttamisessa keskitytään julkisen sektorin palkkojen huomattavaan
   alentamiseen (keskimääräistä palkkaa alennetaan 15 % verrattuna alkuperäiseen
   14. marraskuuta 2008 hyväksyttyyn talousarvioon – tämä kattaa kuitenkin ainoastaan osittain
   viime vuosien huomattavat reaalimääräiset korotukset) ja henkilöstömäärän lisäsupistuksiin.
   Lisäksi suunnitteilla on muuhun kuin henkilöstöön liittyvien juoksevien kustannusten
   huomattava alentaminen. Muita merkittäviä suunnitteilla olevia toimenpiteitä ovat tukien (ei
   koske sosiaaliturvaa) ja tavaroihin ja palveluihin käytettyjen menojen alentaminen sekä
   paikallishallinnon menonkiristykset. Tässä yhteydessä EU-rahoitteisten hankkeiden
   kansallinen yhteisrahoitus säilytetään suunnitellulla tasolla ja taloutta autetaan siirtymään
   kohti avointa sektoria. Tulopuoleen sisältyy yleisen arvonlisäverokannan 3 prosenttiyksikön
   korotus 21 prosenttiin, kapeampaan veropohjaan (lähinnä lääkkeisiin) sovellettavan alennetun
   arvonlisäverokannan korotus 5 prosentista 10 prosenttiin, polttoaineen valmisteveron korotus
   (vastaamaan EU:n säännöstöä) sekä näiden korotusten osittainen tasoittaminen alentamalla
   henkilökohtaista tuloveroastetta 2 prosenttiyksikköä.
   Julkisen talouden lisävakauttamista suunnitellaan vuodeksi 2010, ja julkisen talouden
   keskipitkän aikavälin kehys on kytköksissä tavoitteeseen saada julkisen talouden alijäämä
   supistettua vuonna 2011 enintään 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, joka vastaisi Maastrichtin
   julkisen talouden lähentymiskriteeriä. Lisäksi menoja rajoitetaan edelleen vuonna 2010 ja
   käyttöön otetaan pääomatulovero (10 %). Verovapautukset poistamalla ja veropohjaa näin
   laajentamalla kasvatetaan kiinteistö- ja varallisuusverosta saatavaa tuloa, mikä lisää
   vakautusta kyseisenä vuonna. Lisäksi toteutetaan budjettimenettelyjen suunnittelua ja
   toteuttamista lujittavia toimenpiteitä hyväksymällä uusi julkisen talouden kehys ja
   talousarviouudistusta koskeva laki.
   Edellä kuvatun julkisen talouden paketin lisäksi ennakkoedellytyksenä ulkoisen rahoitustuen
   saamiseksi on Parex-pankin ongelmien ratkaiseminen niin, ettei nykyisillä
   osakkeenomistajilla olisi enää omistusoikeutta. Ensimmäisen tilintarkastuksen jälkeen valtio
   4
           Tukiohjelmassa todetaan, että Latviaa tulee koskemaan liiallista alijäämää koskeva menettely vuonna
           2009.
FI                                                      7                                                      FI
 ---pagebreak---    on jo ottanut yli 85 prosenttia pankin omasta pääomasta määräysvaltaansa. Pankin johto on
   vaihdettu. Uudella johdolla on valmisteilla pankin ongelmien ratkaisemiseksi suunnitelma,
   joka merkitsisi valtiolle mahdollisimman vähäisiä tappioita. Johto hakee piakkoin ulkoisten
   kumppaneiden lujaa sitoumusta uudistaa Parexin syndikoitu rahoitus.
   Muilla toimenpiteillä pyritään varmistamaan pankkialan laajempi vakaus keskipitkällä ja
   pitkällä aikavälillä. Ensimmäisessä vaiheessa viranomaiset pyrkivät palauttamaan
   luottamuksen pankkijärjestelmään. Pankkijärjestelmää tarkastellaan kohdennetusti sen
   varmistamiseksi, että kaikki pankit ovat vakavaraisia ja niillä on riittävästi pääomaa.
   Pääomakorotuksia tarvitsevien elinkelpoisten pankkien on haettava yksityisiä
   uudelleenjärjestelyjä ulkopuolisten sijoittajien tai sulautumien kautta taikka pyydettävä
   pääomatukea emopankeiltaan.
   Lähes kaikki nykyinen ulkomaan velka on yksityisellä sektorilla. Jotta velkataso saataisiin
   tulevaisuudessa vastaamaan kestävää kasvua, velkojen uudelleenjärjestely on
   vakavaraisuuteen, valvontaan ja rahapolitiikkaan liittyvien toimenpiteiden ohella ohjelman
   keskeisiä osatekijöitä. Samalla lujitetaan tarkoituksenmukaista oikeusperustaa olemassa
   olevan velan juoksuaikojen ja valuuttayksiköiden uudelleenjärjestämiseksi. Etusijalle
   asetetaan         myös        maksukyvyttömyysmenettelyjen            helpottaminen       ja
   tervehdyttämissuunnitelmien nopea täytäntöönpano.
   Talouspoliittinen     ohjelma     sisältää    myös     Lissabonin      strategian   mukaisia
   rakenneuudistustoimenpiteitä, kuten aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja elinikäinen
   oppiminen, yksityisen sektorin toimijoiden laajempi osallistuminen T&K:een ja
   innovointitoimintaan, vienninedistämistoimenpiteet ja yritysten hallinnollisen rasitteen
   vähentäminen.
   7.        EU:N  TUKI KANSAINVÄLISTEN TOIMIEN MAKSUTASEJÄRJESTELYÄ KOSKEVASSA
             OSUUDESSA
   Kun otetaan huomioon Latvian parhaillaan kokemat vakavat maksutaseongelmat ja
   edellyttäen, että Latvian viranomaiset lujasti sitoutuvat toteuttamaan merkittävän talouden
   sopeutusohjelman, komissio suosittaa kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa 12. tammikuuta
   2009, että neuvosto hyväksyisi EY:n perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitetun
   keskinäisen avun antamisen.
   Komissio ehdottaa talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lisäksi, että hyväksyttyään
   komission suosituksesta edellä mainitun neuvoston päätöksen keskinäisen avun antamisesta
   Latvialle neuvosto hyväksyisi päätöksen, joka koskee EU:n jäsenvaltioille myöntämän
   järjestelyn (18 päivänä helmikuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002)
   mukaisen 3,1 miljardin euron suuruisen keskipitkän aikavälin rahoitustuen myöntämistä
   Latvialle sen maksutaseen kestävyyden tukemiseksi.
   Keskipitkän aikavälin rahoitustuki myönnettäisiin tilanteessa, jossa Latviaa uhkaa vakavasti
   kotimaisen ja kansainvälisen luottamuksen menettäminen maan rahoitusjärjestelmää kohtaan,
   julkisen talouden tilanne heikkenee ja Latviaan kohdistuu huomattavia rahoituspaineita
   lähitulevaisuudessa. Tuella on kaiken kaikkiaan tarkoitus helpottaa tarpeellisia ulkoisia ja
   sisäisiä sopeutuksia. Rahoituksen arvioitu kokonaistarve on vuoden 2011 ensimmäiseen
   neljännekseen asti 7,5 miljardia euroa. Tämä summa kattaa ulkomaan taseen (vaihto- ja
   pääomataseen) odotetun alijäämän, talletusten noston, erääntyvien lainojen vaillinaisen
FI                                                8                                             FI
 ---pagebreak---    uusiminen, maksutaseessa olevat virheet ja poisjäännit sekä kansainvälisten varantojen
   kerryttämisen vakaalle tasolle.
   Tukea myönnettäisiin yhdessä IMF:n ja muiden monen- ja kahdenvälisten tahojen kanssa. Se
   maksettaisiin kuudessa erässä, ja siihen liittyisi talouspoliittisia ehtoja. Ehdotetun päätöksen
   voimassaolo päättyisi kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta. EY:n lainojen nostoon
   liittyvät talouspoliittiset ehdot vahvistetaan Latvian viranomaisten kanssa tehtävässä
   yhteisymmärryspöytäkirjassa. Nämä ehdot ovat pääpiirteissään seuraavat:
   Julkisen talouden merkittävä vakauttaminen aina vuoteen 2011 saakka. Alkuperäiseen
   14. marraskuuta 2008 hyväksyttyyn talousarvioon verrattuna vuodeksi 2009 on suunnitteilla
   hyvin huomattavia julkisen talouden vakauttamistoimia, joiden tavoitteena on enintään
   5 prosentin suuruinen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakauttaminen jatkuu
   vuonna 2010. Vakauttamista tukeviin julkisen talouden toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti
   seuraavat: i) julkisen talouden selkeä keskipitkän aikavälin ohjelma, jonka tavoitteena on
   supistaa julkisen talouden alijäämä alle perustamissopimuksen 3 prosentin viitearvon
   suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011; ii) julkisen sektorin keskimääräisen palkkatason
   nimellismääräinen alentaminen noin 15 prosenttia vuonna 2009 talousarvion keskipitkän
   aikavälin enimmäismäärien rajoissa; tämän pitäisi koskea myös paikallishallintoa, valtion
   virastoja ja valtion omistamia yrityksiä; iii) bonusten ja vastaavien korvausten poistaminen;
   iv) julkisen sektorin ja paikallishallinnon työpaikkojen vähentäminen vähintään 5 prosenttia;
   v) tukien (ei koske sosiaaliturvaa) ja tavaroihin ja palveluihin käytettyjen menojen
   huomattava alentaminen; vi) EU-rahoitteisten hankkeiden toteuttaminen aiemmin
   suunnitellulla tasolla.
   Rahoituksellisia ehtoja koskevat toimenpiteet, jolla pyritään varmistamaan pankkialan
   laajempi vakaus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aluksi viranomaiset pyrkivät
   palauttamaan       luottamuksen      pankkijärjestelmään.    Pankkijärjestelmää       tarkastellaan
   kohdennetusti sen varmistamiseksi, että kaikki pankit ovat vakavaraisia ja niillä on riittävästi
   pääomaa. Pääomakorotuksia tarvitsevien elinkelpoisten pankkien on haettava yksityisiä
   uudelleenjärjestelyjä ulkopuolisten sijoittajien tai sulautumien kautta taikka pyydettävä
   pääomatukea emopankeiltaan. Tässä prosessissa tärkeällä sijalla olivat kolmen suuren
   ulkomaisen pankkiryhmittymän erilliset ilmoitukset 18. joulukuuta 2008 niiden sitoumuksesta
   pysytellä Latviassa ja tukea siellä toimintojaan.
   Yksityisen sektorin velkojen uudelleenjärjestely, jotta vähennettäisiin korkeasta velkatasosta
   aiheutuvaa haavoittuvuutta (lähes kaikki ulkomainen velka on yksityisellä sektorilla), minkä
   lisäksi tulevat vakavaraisuuteen, valvontaan ja rahapolitiikkaan liittyvät toimenpiteet. Samalla
   olisi lujitettava tarkoituksenmukaista oikeusperustaa olemassa olevan velan juoksuaikojen ja
   valuuttayksiköiden        uudelleenjärjestämiseksi.    Etusijalle      on     asetettava     myös
   maksukyvyttömyysmenettelyjen helpottaminen ja tervehdyttämissuunnitelmien nopea
   täytäntöönpano. Tähän sisältyy maksukyvyttömyyslain tarkistaminen, jotta helpotettaisiin
   yritysten ja niiden velkojien välisiä lainajärjestelyjä, sekä henkilökohtaista konkurssia
   koskevien säännösten parantaminen.
   Rakenteelliset toimenpiteet tulopolitiikan, budjettikurin sekä budjettimenettelyjen ja
   -hallinnon alalla. Talousarvio- ja varainhoitolakia tarkistetaan taloudellista vastuuta,
   avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta koskevien säännösten tiukentamiseksi ja keskipitkän
   aikavälin talousarviokehys saatetaan toimintaan. Maltillisen palkkakehityksen seurantaan
   perustetaan erityinen komitea, joka myös antaa suosituksia sen varmistamiseksi, että palkat
   kehittyvät kilpailukykyä palauttavalla tavalla.
FI                                                  9                                                  FI
 ---pagebreak---    Lissabonin      strategian    mukaiset  rakenneuudistustoimenpiteet,     kuten     aktiivinen
   työmarkkinapolitiikka ja elinikäinen oppiminen, yksityisen sektorin toimijoiden laajempi
   osallistuminen T&K:een ja innovointitoimintaan, vienninedistämistoimenpiteet ja yritysten
   hallinnollisen rasitteen vähentäminen.
   Jotta varmistettaisiin nykyisessä markkinatilanteessa välttämätön joustavuus, olisi sallittava
   mahdollisuus käyttää koronvaihtosopimuksia lainanottotoimessa, jolla laina rahoitetaan.
   Mahdollisen vaihdon vastapuolten luottoluokan olisi oltava korkein mahdollinen EU:n
   talousarvion turvaamiseksi.
FI                                              10                                                FI
 ---pagebreak---                                                  Suositus:
                                       NEUVOSTON PÄÄTÖS
                               keskinäisen avun antamisesta Latvialle
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan,
   ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa
   kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Tilanteessa, jossa ulkoisen rahoituksen tarve on hyvin suuri, Latvian pääoma- ja
           rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut painetta, mikä heijastaa asenteiden
           yleistä kovenemista ja Latvian talouden tilasta tunnettua kasvavaa huolta, jonka
           taustalla on huomattava epätasapaino eli suuri ulkoinen vaje ja hyvin suuri ulkomaan
           velka, julkisen talouden heikentyminen sekä nopea kustannus- ja hintainflaatio.
           Latvian pankkiala on kokenut vakavia likviditeetti- ja luottamusongelmia.
           Valuuttavarannot ovat pienentyneet, sillä keskuspankki on toteuttanut toimia
           valuuttakurssikiinnityksen säilyttämiseksi.
   (2)     Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Latvian harjoittamaa talouspolitiikkaa erityisesti
           Latvian lähentymisohjelman, kansallisen uudistusohjelman sekä lähentymiskehityksen
           arvioinnin yhteydessä.
   (3)     Latvian arvioidaan tarvitsevan ulkoista rahoitusta vuoden 2011 ensimmäiseen
           neljännekseen asti 7,5 miljardia euroa.
   (4)     Latvian viranomaiset ovat pyytäneet huomattavaa rahoitustukea EU:lta ja muilta
           kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja mailta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi.
   (5)     Latvian maksutase on vakavasti uhattuna, minkä vuoksi on perusteltua, että yhteisö
           antaa keskinäistä apua kiireellisesti yhdessä IMF:n ja muiden avustajien kanssa.
   (6)     Rahoitustukipaketin edellytyksenä on Latvian viranomaisten luja sitoumus soveltaa
           kunnianhimoista       julkisen     talouden     ja    rahoituksen     järjestelmää     ja
           rakenneuudistusohjelmaa tarpeellisten ulkoisten ja sisäisten sopeutusten
           helpottamiseksi, talouden vakauttamiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi
           talouspolitiikkaan. Komissio tarkistaa säännöllisesti ja tarkkaan yhteistyössä talous- ja
           rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät
           kokonaisuudessaan,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              Ainoa artikla
   Yhteisö antaa keskinäistä apua Latvialle.
FI                                                  11                                               FI
 ---pagebreak---    Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
   Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].
                                                Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
FI                                                12               FI
 ---pagebreak---                                                  Ehdotus:
                                        NEUVOSTON PÄÄTÖS
                  yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Latvialle
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden
   maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/20025
   ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa
   kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Latvialle päätettiin antaa keskinäistä apua neuvoston päätöksellä [….].
   (7)      Tilanteessa, jossa ulkoisen rahoituksen tarve on hyvin suuri, Latvian pääoma- ja
            rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut painetta, mikä heijastaa asenteiden
            yleistä kovenemista ja Latvian talouden tilasta tunnettua kasvavaa huolta, jonka
            taustalla on huomattava epätasapaino eli suuri ulkoinen vaje, julkisen talouden
            heikentyminen sekä nopea kustannus- ja hintainflaatio. Latvian pankkiala on kokenut
            vakavia likviditeetti- ja luottamusongelmia. Valuuttavarannot ovat pienentyneet, sillä
            keskuspankki on toteuttanut toimia valuuttakurssikiinnityksen säilyttämiseksi.
   (8)      Latvian arvioidaan tarvitsevan ulkoista rahoitusta vuoden 2011 ensimmäiseen
            neljännekseen asti 7,5 miljardia euroa.
   (9)      On aiheellista antaa Latvialle yhteisön tukea enintään 3,1 miljardia euroa osana
            asetuksella (EY) N:o 332/2002 käyttöönotettua järjestelyä, jolla jäsenvaltioiden
            maksutaseille myönnetään keskipitkän ajan rahoitustukea. Yhteisön tuki olisi
            yhdistettävä kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä
            myöntämään 1,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (1 200 prosenttia Latvian IMF-
            kiintiöstä, noin 1,7 miljardia euroa) lainaan, joka hyväksyttiin 23 päivänä
            joulukuuta 2008. Pohjoismaat (Ruotsi, Tanska, Suomi ja Norja) osallistuvat yhteensä
            1,8 miljardilla eurolla, Maailmanpankki 0,4 miljardilla eurolla sekä Euroopan
            jälleenrakennus- ja kehityspankki, Tšekki, Puola ja Viro yhteensä 0,5 miljardilla
            eurolla, mikä nostaa kokonaissumman 7,5 miljardiin euroon vuoden 2011
            ensimmäiseen neljännekseen kestävällä ajanjaksolla.
   (10)     Yhteisön tuen hoitaminen olisi annettava komission tehtäväksi. Latvian viranomaisten
            kanssa talous- ja rahoituskomitean kuulemisen jälkeen sovitut erityiset talouspoliittiset
            ehdot olisi vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Niihin olisi sisällyttävä muun
            muassa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on hillitä välittömiä likviditeettipaineita,
   5
            EYVL L 53, 23.2.2002, s.1.
FI                                                  13                                                FI
 ---pagebreak---         palauttaa pitkän aikavälin vakaus lujittamalla pankkialaa, korjata julkisen talouden
        epätasapaino ja harjoittaa kilpailukykyä lisäävää kansallista politiikkaa.
        Toimenpiteisiin olisi sisällyttävä viipymätön ja kestävä julkisen talouden
        vakauttaminen, kattava strategia pankkialan ongelmien ratkaisemiseksi,
        sääntelyviranomaisten         kriisinhallintavalmiuksien        vahvistaminen,   laajoja
        rakenneuudistuksia sekä muita merkittäviä toimenpiteitä. Komission olisi
        vahvistettava yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.
   (11) Tuki olisi myönnettävä välittömien likviditeettipaineiden hillitsemiseksi, ja sen
        edellytyksenä olisi oltava politiikka, jolla palautetaan pitkän aikavälin vakaus
        lujittamalla pankkialaa, korjaamalla julkisen talouden epätasapaino ja harjoittamalla
        kilpailukykyä lisäävää kansallista politiikkaa samalla kun säilytetään valuuttakurssin
        kapea vaihteluväli nykyisellä keskuskurssilla,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
   1.     Yhteisö myöntää Latvialle keskipitkän aikavälin lainan, jonka määrä on enintään
          3,1 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään viisi vuotta.
   2.     Yhteisön rahoitustuki on saatavilla kolmen vuoden ajan ensimmäisestä tämän
          päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.
                                              2 artikla
   1.     Komissio hallinnoi tukea tavalla, joka vastaa Latvian tekemiä sitoumuksia ja
          neuvoston suosituksia. Kyseiset ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.
          Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.
   2.     Komissio tarkastaa yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa säännöllisin
          väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Komissio tiedottaa
          talous- ja rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai
          rahoitusehtojen muuttamisesta.
   3.     Latvian on oltava valmiina hyväksymään ja toteuttamaan talouden vakauttamiseksi
          lisätoimenpiteitä, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen tukiohjelman
          voimassaoloaikana. Latvian viranomaisten on kuultava komissiota ennen tällaisten
          lisätoimenpiteiden hyväksymistä.
                                              3 artikla
   1.     Komissio asettaa yhteisön rahoitustuen Latvian käyttöön enintään kuudessa erässä,
          joiden suuruus vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.
   2.     Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lainasopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan
          voimaantulon jälkeen.
   3.     Lainan     rahoittamiseksi       on     tarvittaessa   sallittua    käyttää  harkitusti
          koronvaihtosopimuksia korkeinta luottoluokkaa olevien vastapuolten kanssa.
   4.     Komissio päättää seuraavien erien käyttöön antamisesta talous- ja rahoituskomitean
          lausunnon saatuaan.
FI                                                14                                              FI
 ---pagebreak---    5.   Kukin seuraava erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Latvian lähentymisohjelmaan
        sisältyvä Latvian hallituksen hyväksymä uusi talousohjelma (talouden
        vakauttamiseen ja kasvun elvyttämiseen tähtäävä ohjelma) on toteutettu tyydyttävästi
        ja erityisesti että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettuja erityisiä talouspoliittisia
        ehtoja noudatetaan. Näihin ehtoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
      (a)      Hyväksytään julkisen talouden selkeä keskipitkän aikavälin ohjelma, jonka
               tavoitteena      on    supistaa     julkisen    talouden      alijäämä  enintään
               perustamissopimuksen 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen viimeistään
               vuonna 2011.
      (b)      Toteutetaan vuoden 2009 talousarvio, sellaisena kuin se on tarkistettuna
               12 päivänä joulukuuta 2008 hyväksytyllä lisätalousarviolla (talousarviota on
               lisäksi tarkoitus tarkistaa yksityiskohtaisesti vuoden 2009 ensimmäisellä
               neljänneksellä), jonka tavoitteena on julkisen talouden enintään 5 prosentin
               alijäämä suhteessa BKT:hen.
      (c)      Alennetaan julkisen sektorin keskimääräisiä palkkoja vuonna 2009
               nimellismääräisesti vähintään 15 prosenttia verrattuna alkuperäiseen,
               14 päivänä marraskuuta 2008 hyväksyttyyn talousarvioon, ja edelleen
               2 prosenttia vuosina 2010–2011.
      (d)      Vähennetään julkisen sektorin ja paikallishallinnon työpaikkoja vuonna 2009
               vähintään 5 prosenttia.
      (e)      Vahvistetaan budjettimenettelyjen suunnittelua ja toteutusta hyväksymällä
               julkisen talouden kehys ja talousarviouudistusta koskeva laki.
      (f)      Otetaan käyttöön selkeä ja avoin palkkajärjestelmä julkisen hallinnon suoraan
               työllistämille työntekijöille ja luodaan yksi yhtenäinen henkilöresurssien
               suunnittelu- ja hallintojärjestelmä julkishallinnon laitoksia varten.
      (g)      Mekanismit, joilla varmistetaan pankkialan laajempi vakaus keskipitkällä ja
               pitkällä aikavälillä, mukaan lukien useat vakavaraisuuteen, valvontaan ja
               rahapolitiikkaan liittyvät toimenpiteet. Näiden mekanismien olisi rajattava
               luotonannon kasvu kestävälle tasolle ja vältettävä liiallinen turvautuminen
               vakuudettomaan ulkomaiseen rahoitukseen. Pankkijärjestelmää tarkastellaan
               kohdennetusti sen varmistamiseksi, että kaikki pankit ovat vakavaraisia ja niillä
               on riittävästi pääomaa.
      (h)      Tarkoituksenmukaiset yksityisen sektorin velkojen uudelleenjärjestelyä
               koskevat toimenpiteet. Samalla on lujitettava tarkoituksenmukaista
               oikeusperustaa olemassa olevan velan juoksuaikojen ja valuuttayksiköiden
               uudelleenjärjestämiseksi.         Etusijalle       on       asetettava     myös
               maksukyvyttömyysmenettelyjen helpottaminen ja tervehdyttämissuunnitelmien
               nopea täytäntöönpano.
      (i)      Kansallistamalla Parex-pankki kokonaan varmistetaan, etteivät pankin jäljellä
               olevat vähemmistöosakkeenomistajat hyödy pankin ongelmien ratkaisemisesta
               ja rahoitusvakauden lisäämiseen tähtäävistä toimenpiteistä.
FI                                              15                                                FI
 ---pagebreak---           (j)    Lissabonin strategian mukaiset, Latvian kansallisen uudistusohjelman
                 yhteydessä toteutettavat rakenneuudistustoimenpiteet, mukaan lukien
                 aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja elinikäinen oppiminen, yksityisen sektorin
                 toimijoiden laajempi osallistuminen T&K:een ja innovointitoimintaan,
                 vienninedistämistoimenpiteet      ja     yritysten   hallinnollisen    rasitteen
                 vähentäminen.
          (k)    EU-rahoitteisten hankkeiden toteuttaminen suunnitellulla tasolla, jotta avoin
                 sektori voisi paremmin myötävaikuttaa talouskasvuun.
          (l)    Toimenpiteet, joilla parannetaan sellaisten yritysten ja yrittäjien rahoituksen
                 saantia, joiden rakennerahastoille esittämät tukihakemukset on hyväksytty tai
                 jotka ehkä aikovat hakea rakennerahastojen tukea.
   Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
   lehdessä.
   Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].
                                              Neuvoston puolesta
                                              Puheenjohtaja
FI                                             16                                                 FI
 ---pagebreak---                         SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON
                                     (Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)
    TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT
    TOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEET
    TOIMENPITEEN             NIMI:      EU:N       KESKIPITKÄN            AJAN RAHOITUSTUKI
    LATVIALLE
    1.       EHDOTUKSEN NIMI: BUDJETTIKOHTA JA NIMIKE
             01 04 01 01 Euroopan yhteisön takaus yhteisön antamille maksutaseiden tukemiseen
             tarkoitetuille lainoille
    2.       OIKEUSPERUSTA
             119 artikla; neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002 (18.2.2002).
    3.       VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (EUROINA)
             Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla
             komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset)
             velallisen (Latvia) maksukyvyttömyystilanteessa.
             Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen
             maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei tavallisesti odoteta
             vaadittavan.
             3a – Tämä vuosi
             Ei sovelleta
                                                         MSM
   Varainhoitovuoden
   alustavat         määrärahat
   (talousarvio)
   Siirrot
   Lisämäärärahat
   Määrärahat yhteensä
   Ehdotettuun toimintaan jo
   varatut määrärahat
   Käytettävissä oleva määrä
   Ehdotettuun toimintaan
   käytettävä määrä
FI                                                    17                                          FI
 ---pagebreak---              3b – Siirrot
             Ei sovelleta
                                                      MSM
   Siirrot
   Ehdotettuun toimintaan     jo
   varatut määrärahat
   Käytettävissä oleva määrä
   Ehdotettuun       toimintaan
   käytettävä määrä
             3c – Seuraava varainhoitovuosi
             Ei sovelleta
                                                      MSM
   Varainhoitovuoden                                  p.m.
   alustavat         määrärahat
   (talousarvio)
   Siirrot
   Lisämäärärahat
   Määrärahat yhteensä
   Ehdotettuun toimintaan jo
   varatut määrärahat
   Käytettävissä oleva määrä
   Ehdotettuun       toimintaan                       p.m.
   käytettävä määrä
    4.       TOIMEN KUVAUS
             Latvialle myönnettäväksi ehdotettu keskipitkän aikavälin rahoitustuki koostuu
             yhteisön lainasta (joka rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta
             ottamilla lainoilla), jonka määrä on 3,1 miljardia euroa. Laina myönnetään osana
             kansainvälistä      rahoituspakettia,    johon      sisältyy      erityisesti     IMF:n
             valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 1,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin
             1,7 miljardia euroa) laina. Pohjoismaat osallistuvat 1,8 miljardilla eurolla. Viro,
             Tšekki, Puola ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat myös sitoutuneet
             myöntämään yhteensä 0,5 miljardia euroa.
             Tuki heijastaa halua avustaa Latviaa, jonka pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin on
             kohdistunut painetta, kun asenteet ovat yleisellä tasolla koventuneet nousevan
             talouden maita kohtaan. Yhteisön Latvialle myöntämän keskipitkän aikavälin
             rahoitustuen tarkoituksena on hillitä välittömiä likviditeettipaineita, palauttaa pitkän
             aikavälin vakaus lujittamalla pankkialaa, korjata julkisen talouden epätasapaino ja
FI                                                 18                                                 FI
 ---pagebreak---            harjoittaa kilpailukykyä lisäävää kansallista politiikkaa samalla kun säilytetään
           valuuttakurssin kapea vaihteluväli. Tällä tavoin tuettuun talouspoliittiseen pakettiin
           sisältyy viipymätön ja kestävä julkisen talouden vakauttaminen, kattava strategia
           pankkialan           ongelmien          ratkaisemiseksi,        sääntelyviranomaisten
           kriisinhallintavalmiuksien vahvistaminen, laajoja rakenneuudistuksia sekä muita
           merkittäviä toimenpiteitä.
           Tuki, jota komissio hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa,
           että EU osallistuu edelleen tiiviisti Latvian talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä
           politiikka vastaa Latvian EU:lle antamia sitoumuksia ja neuvoston suosituksia
           erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamisen osalta.
           Yhteisön pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Latvian tukemiseksi ottamilla
           lainoilla on yhteisön takaus. Laina otetaan pääomamarkkinoilta tai
           rahoituslaitoksista. Latvialle myönnettävien lainojen pääoma on 3,1 miljardia euroa.
           Euroopan unionin takauksen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta
           Latvian maksukyvyttömyystilanteessa.
           Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon
           käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan yhteisöjen omista varoista tehdyn
           päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000
           annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130,
           31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.
   5.      KÄYTETTY LASKENTATAPA
           Ei sovellettavissa.
   6.      MAKSUAIKATAULU (EUROINA)
           Ei sovellettavissa.
   Budjetti- Määrärahat
   kohta                             Maksut
                                                                                Seuraavat
                                                                                varainhoito-
                                     Vuosi n     Vuosi n+1 Vuosi n+2 Vuosi n+3 vuodet
              Vuosi n
              Vuosi n+1
              Vuosi n
              Vuosi n+
              1
              Yhteensä
FI                                                19                                              FI