Avis juridique important

|

31996K2393

Komission suositus N:o 2393/96/EHTY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, suosituksen N:o 91/141/EHTY muuttamisesta liitteessä olevien kyselylomakkeiden osalta

Virallinen lehti nro L 326 , 17/12/1996 s. 0031 - 0063

KOMISSION SUOSITUS N:o 88/96/EHTY,annettu 16 päivänä joulukuuta 1996,suosituksen N:o 91/141/EHTY muuttamisesta liitteessä olevien kyselylomakkeiden osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan,ottaa huomioon tarpeen yhdenmukaistaa tietojenkeruu kansainvälisten elinten kanssa,ottaa huomioon tarpeen tehostaa ja uudelleenmuotoilla kyselylomakkeet tietojen toimittajien työn vähentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi,ottaa huomioon tarpeen mukauttaa järjestelmä hiilimarkkinoiden taloudellisia tosiasioita vastaavaksi,sekä katsoo, ettätilastoista 31 päivänä tammikuuta 1991 tehdyn komission päätöksen N:o 612/91/EHTY (1) julkaisemisen jälkeen on todettu tarpeelliseksi tehdä eräitä muutoksia tuotantoa, varastoja ja kivihiilikaivosten henkilöstörakennetta koskeviin kyselylomakkeisiin (kyselylomakkeet M10C, M20, A20, A20a, M21, A21, M22, A22, T60, A60),hiilitilastoista 31 päivänä tammikuuta 1991 annetun komission suosituksen N:o 91/141/EHTY (2) julkaisemisen jälkeen on todettu tarpeelliseksi tehdä eräitä muutoksia tuotantoa, varastoja, ulkomaankauppaa ja toimituksia koskeviin kyselylomakkeisiin (kyselylomakkeet M10L, M11, M30, M30a, A30, A30a, A30b, M40, A40, A40a, M50, A50, A50a, T61, A61, A62, M70, A70), jatarve jäsennellä kyselylomakkeet paremmin edellyttää päätöksen N:o 612/91/EHTY perusteella kerättyjen tietojen siirtämistä suosituksen soveltamisalaan,ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:1 artikla Korvataan komission suosituksen N:o 91/141/EHTY liitteessä olevat kyselylomakkeet tämän suosituksen liitteenä olevilla tilastokyselylomakkeilla.2 artikla Jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle tämän suosituksen liitteenä olevissa kyselylomakkeissa määritellyt tilastotiedot niissä ilmoitetuin edellytyksin tammikuusta 1997 alkaen.3 artikla Tämä suositus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1996.Komission puolestaYves-Thibault DE SILGUYKomission jäsen(1) EYVL N:o L 74, 20.3.1991, s. 1(2) EYVL N:o L 74, 20.3.1991, s. 35LIITE VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. PalautuspäiväMääräaika on yhdeksän kuukautta viitevuoden päättymisestä taulukoiden 1, 2, 3, 4 ja 5 osalta.Määräaika on kolme kuukautta viitevuoden päättymisestä taulukoiden AE1, AE2, AE3 ja AE4 osalta.Mahdolliset korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella.2. LähettäminenKyselylomake lähetetään sähköpostitse.Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse.3. OsoiteSähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostiosoite:EUROOPAN KOMISSIOEuroopan yhteisöjen tilastotoimistoYksikön päällikköYksikkö "Energia, raaka-aineet"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 Luxembourg4. Kyselylomakkeen sisältö1. osa: taulukot 1, 2, 3, 4 ja 52. osa: taulukot AE1, AE2, AE3 ja AE4VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. YksikötKaikki arvot annetaan tuhansina metrijärjestelmän tonneina, ellei toisin ole mainittu.2. Tuotteiden määritelmätKivihiiliOrgaaninen fossiilinen kiinteä sedimentti, väriltään musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on yli 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava.Espanjassa tuotettu "lignito negro" kuuluu myös kivihiileen.Seuraavaa kolmea kivihiililuokkaa käytetään kivihiilen laadun eikä varsinaisen käytön perusteella.2.1 Antrasiitti ja laiha hiiliKivihiili, jonka haihtuvien aineiden pitoisuus ja vesipitoisuus ovat alhaiset.2.2 KoksikivihiiliKivihiili, joka soveltuu masuunissa käytettäväksi soveltuvan koksin tuotantoon.2.3 KattilakivihiiliKivihiili, jota voidaan käyttää höyryn ja kuuman veden tuottamiseen voimalaitoksissa, lämpövoimalaitoksissa ja teollisuuden käyttöön.RuskohiiliOrgaaninen fossiilinen sedimentti, väriltään ruskea tai musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on alle 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava.Siinä erotetaan:- vanha ruskohiiliVanhan ruskohiilen vesipitoisuus on 20-25 % ja tuhkapitoisuus 9-13 %. Vanha ruskohiili on muodostunut mesotsooisella kaudella. Sitä tuottaa yhteisössä enää Ranska (Provence).- nuori ruskohiiliNuoren ruskohiilen vesipitoisuus on 40-70 % ja tuhkapitoisuus tavallisesti 2-6 %; viimeksi mainittu voi eräissä esiintymissä olla 12 %. Nuori ruskohiili on muodostunut enimmäkseen tertiäärikaudella. Tätä polttoainetta louhitaan yleensä avolouhoksissa.TurveMöyheä ja nostettava, enemmän tai vähemmän tiivis kasvisalkuperää oleva aine, jota voidaan polttaa kuivaamisen jälkeen. Turpeen vesipitoisuus on korkea (noin 90 %:iin saakka); väriltään turve on vaalean tai tumman ruskeaa.Kivihiilipuristeet (briketit)Kivihiilipuristeet ovat määrätyn kokoisia paloja, jotka valmistetaan tavallisesti kuumassa ja paineistetussa puristuksessa rakeisesta kivihiilestä lisäämällä sideaineita (terva).Ruskohiilipuristeet (briketit, pölyhiili)Ruskohiilipuristeita saadaan, kun raaka murskattu ja kuivattu ruskohiili puristetaan kovassa paineessa samankokoisiksi paloiksi ilman sidosaineita. Briketteihin kuuluvat myös kuivattu ruskohiili ja ruskohiilipöly.TurvebriketitTurvebriketit ovat samankokoisia paloja, jotka saadaan puristamalla etukäteen pieniin osiin hajotettua ja kuivattua turvetta kovassa paineessa ilman sidosaineita.KivihiilikoksiKivihiilikoksi on kiinteä keinotekoinen polttoaine, joka saadaan kivihiilen kuivatislauksella suojaamalla se osittain tai kokonaan ilmalta. Siinä erotetaan valmistusmenetelmän mukaan:- kivihiilikoksi, joka saadaan korkeassa lämpötilassa koksaamalla,- puolikoksi, joka saadaan alhaisessa lämpötilassa koksaamalla,- kaasukoksi, joka tuotetaan kaasulaitoksissa.RuskohiilikoksiRuskohiilikoksi on ruskohiilen ilmattomassa kuivatislauksessa syntyvä kiinteä jäte.KoksimurskaKoksimurska on hienorakeista koksia, jota syntyy mm. hiomisen seurauksena.PetrolikoksiPetrolikoksi on kiinteä, kiiltävän musta jätetuote, jota syntyy yleensä raskaiden polttoaineiden, jäännöspolttoaineiden, tervan ja pien krakkauksessa ja koksauksessa. Se koostuu pääosin hiilestä (90-95 %) ja palaa tuhkattomasti.3. Maantieteellinen kattavuus- Belgia- Tanska (ei kuitenkaan Färsaaret ja Grönlanti)- Saksa- Kreikka- Espanja (mukaan lukien Baleaarit, Kanariansaaret, Ceuta ja Melilla)- Ranska (ainoastaan emämaa, ei Monaco ja merentakaiset maat ja alueet)- Irlanti- Italia (ei kuitenkaan San Marino)- Luxemburg (suuriruhtinaskunta)- Alankomaat (pois lukien Alankomaiden Antillit)- Itävalta- Portugali (mukaan lukien Azorit ja Madeira)- Suomi- Ruotsi- Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti, paitsi Kanaalisaaret ja Man-saari ja poislukien merentakaiset alueet)4. Taulukoiden täyttämisohjeet1. osa (taulukot 1, 2, 3, 4 ja 5) TAULUKKO 1: HANKINTA JA MUUNTAMINEN1. Tuotanto- Alkutuotteet (kivihiili, ruskohiili ja turve)Tuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla.Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet.- Johdannaistuotteet (kivihiilipuristeet, kivihiilikoksi, ruskohiilikoksi, ruskohiilibriketit, turvebriketit)Ilmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät.2. josta maanpinnan allaIlmoittakaa maanpinnan alla tapahtuvan tuotannon määrä.3. TalteenottoIlmoittakaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet.4./5. Tuonti ja vientiTuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin.Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet.6. Laivojen polttoaineetIlmoittakaa valtamerialuksille toimitetut polttoainemäärät.7. VarastomuutosVarastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset.Varastoihin kuuluvat tuottajien, maahantuojien ja kuluttajien varastot.8. Oma bruttokulutus (laskettu)Oma bruttokulutus on määritelmän mukaan tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti - laivojen polttoaineet (kansainvälinen valtameriliikenne) + varastomuutos.9. Muuntamiseen tarvittava kulutusTähän kohtaan kuuluvat polttoainemäärät, jotka on kulutettu johdetuiksi energiatuotteiksi muuntamiseksi.TAULUKKO 2: ENERGIA JA LOPPUKULUTUS1. Energiasektorin kulutusIlmoittakaa energiantuottajien louhintaan, nostoon tai muuntamiseen kuluttamat polttoainemäärät.2. Loppukulutus yhteensäMuu kuin energiakäyttö ja energian loppukulutus yhteensä.3. Muu kuin energiakäyttöIlmoittakaa eri sektoreilla raaka-aineina käytettyjen energiatuotteiden määrät, eli energiatuotteet, joita ei ole käytetty polttoaineina tai muunnettu toiseksi polttoaineeksi.4. Energian loppukulutusTeollisuuden, liikenteen, palvelujen, kotitalouksien jne. kulutus yhteensä.5. TeollisuusIlmoittakaa teollisuuslaitosten polttoainekulutus niiden päätoimialan mukaan.1. Rauta- ja terästeollisuus: NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.522 Kemia ja petrokemia: NACE Rev 1:n luokka 243. Värimetallit: NACE Rev 1:n luokat 24.4, 27.53 ja 27.544. Ei-metalliset mineraalituotteet: NACE Rev 1:n luokka 265. Metallituotteet: NACE Rev 1:n luokat 28, 29, 30, 31, 32, 34 ja 356. Kaivostoiminta ja louhinta (pois lukien polttoaineiden kaivu ja nosto): NACE Rev 1:n luokat 13 ja 147. Elintarvikkeet, juomat ja tupakka: NACE Rev 1:n luokat 15 ja 168. Paperimassa ja paperi, painatus: NACE Rev 1:n luokat 21 ja 229. Tekstiilit, nahka ja vaatetus: NACE Rev 1:n luokat 17, 18 ja 1910. Muut6. LiikenneIlmoittakaa tässä kohdassa kaikki liikenteen kulutukseen tarkoitetut polttoaineet siitä riippumatta, minkä taloudellisen sektorin alaan liikenne kuuluu (NACE Rev 1:n luokat 60, 61 ja 62).- Rautatieliikenne: Ilmoittakaa rautatieliikenteen kuluttaman polttoaineen kokonaismäärä mukaan lukien teollisuuskäytössä oleva rautatieliikenne.7. Julkiset ja kaupalliset palvelut, kotitaloudet jne.1. Julkiset ja kaupalliset palvelut: Ilmoittakaa julkisen ja yksityisen sektorin kaupallisten yritysten ja hallinnollisten palvelujen kuluttamat polttoainemäärät.2. Kotitaloudet: Ilmoittakaa kotitalouksien kuluttama polttoainemäärä.3. Maatalous: Ilmoittakaa kohtaan "maatalous, riistatalous ja metsätalous" (NACE Rev 1:n luokat 01, 02 ja 05) luokiteltujen käyttäjien kulutus.4. Muut: Ilmoittakaa ja tarkentakaa muualle kuulumattomat toimialat. Tähän kohtaan kuuluu myös sotilaallinen käyttö.TAULUKKO 3 JA TAULUKKO 4: TUONTI JA VIENTITuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.TAULUKKO 5: KESKIMÄÄRÄISET NETTOLÄMPÖARVOTIlmoittakaa nettolämpöarvot.2. osa (taulukot AE1, AE2, AE3 ja AE4) TAULUKKO AE1: KIVIHIILEN, RUSKOHIILEN JA TURPEEN HANKINTA1. TuotantoTuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla.Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet.2. TalteenottoKattaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet.3./4. Kokonaistuonti ja kokonaisvientiTuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin.Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet.5. VarastomuutosVarastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset.Varastoihin kuuluvat tuottajien ja maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja.6. Omat toimitukset yhteensä (lasketut)Tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti + varastomuutos.Omat toimitukset vastaavat markkinoille toimitettuja laskettuja määriä.7. Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut)Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset.8. Tuottajien oma käyttöKattaa tuotantoyksiköiden oman käytön (lukuun ottamatta kaivosten sähkövoimalaitosten, puristetehtaiden ja koksaamojen kulutusta sekä toimituksia henkilökunnalle).9. Toimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksilleKattavat polttoainetoimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille. Sähkövoimalaitoksia ovat yrityksiä, joiden päätoimiala on ulkopuolisille käyttäjille myytävän sähkön tuotanto. Ne voivat kuulua joko yksityiselle tai julkiselle sektorille. Kaupalliset sähkövoimalaitokset käsittävät sekä ainoastaan sähköä tuottavat laitokset että sähköä ja lämpöä tuottavat vastapainevoimalat.10. Toimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksilleKattavat polttoainetoimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille.11. Toimitukset koksaamoilleKattavat toimitukset koksaamoille (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) muuntamista varten.12. Toimitukset puristetehtailleKattavat toimitukset puristetehtaille (kaivosten ja itsenäiset) muuntamista varten.13. Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta)Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. Toimitukset teollisuuden omille sähkölaitoksille ilmoitetaan tässä.14. Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelleKattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52).15. Muut toimituksetKattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät), palveluille (hallinto, kauppa jne.) sekä muihin kohtiin kuulumattomille aloille (lämpövoimalaitokset, liikenne jne.)16. Varastot kauden lopullaVastaavat tuottajien ja maahantuojien varastoja.Kaivosten toiminta1. Maanpinnan alla työskentelevät (tuhansina)Tähän kuuluvat maanpinnan alla työskentelevät palkansaajat (mukaan lukien sopimushenkilökunta), joiden tehtävät liittyvät suoranaisesti tälle alueelle. Jos palkansaajan toiminta jakautuu sekä maanpinnan alla että maan pinnalla tapahtuvaan toimintaan, se luokitellaan pääasiallisen toimintapaikan mukaan.2. Maanpinnan alainen nettotuotanto tuoton laskemiseksi (tuhansina metrijärjestelmän tonneina)Nettotuotanto vastaa bruttotuotantoa, josta on vähennetty seulonta- ja pesujätteet. Siihen kuuluu pölyn, seosten ja lietteen tuotanto. Tuoton laskemiseen käytettyyn nettotuotantoon eivät kuulu pienten kaivosten tai avolouhosten kivihiilituotanto, jätteestä talteenotetut määrät ja investointitöiden yhteydessä tapahtuva louhinta.3. Maanpinnan alainen tuotto miestyötuntia kohden (kg/työntekijä/tunti)Tuotto miestyötuntia kohden lasketaan seuraavasti:nettotuotanto-----------------------tehtyjen tuntien määräMaanpinnan alaista tuottoa ei lasketa muun kuin varsinaisen kaivostoiminnan osalta. Siihen eivät kuulu tuotanto tai toimipaikat, jotka liittyvät pieniin kaivoksiin tai avolouhoksiin, talteenottoon, investointitöihin (harmonisoitu käsite).TAULUKKO AE2: KOKSIN JA PURISTEIDEN HANKINTA- TuotantoIlmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät.- Tuonti ja vientiTuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet.- VarastomuutosVarastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset.Varastoihin kuuluvat koksaamojen (koksi) tai tehtaiden (puristeet) sekä maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja.- Omat toimitukset yhteensä (lasketut)määritellään seuraavasti:tuotanto + tuonti - vienti + varastomuutos.- Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut)Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset.- Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta)Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta.- Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelleKattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52).- Varastot kauden lopullaVastaavat koksaamojen, puristetehtaiden ja maahantuojien varastoja.TAULUKKO AE3: KOKSAAMOJEN HANKINNATKyselylomake on täytettävä kaikentyyppisten koksaamojen (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) osalta.- Saannit yhteensäKattavat sekä tuottajilta (kotimainen alkuperä) ja maahantuojilta peräisin olevat saannit että kaupanvälittäjän välittämät määrät. Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu.TAULUKKO AE4: KAUPALLISTEN SÄHKÖVOIMALAITOSTEN HANKINNATKattavat sekä tuottajilta (kotimainen alkuperä) ja maahantuojilta peräisin olevat saannit että kaupanvälittäjän välittämät määrät. Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu.VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko 1Hankinta ja muuntaminen>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko 2Energia ja loppukulutus>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko 3Tuonti alkuperän mukaan>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko 4Vienti määräpaikan mukaan>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko 5Keskimääräiset nettolämpöarvot>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko A E1Kivihiilen, ruskohiilen ja turpeen hankinta>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko A E2Koksin ja puristeiden hankinta>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko A E3Koksaamojen hankinnat(1) Tarkentakaa>KAAVION LOOPU>VUOTUINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko A E4Kaupallisten sähkövoimalaitosten hankinnat>KAAVION LOOPU>KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. PalautuspäiväMääräaika on kolme kuukautta viitekuukauden päättymisestä.Mahdolliset muuta kuin viitekuukautta koskevat korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella.2. LähettäminenKyselylomake lähetetään sähköpostitse.Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse.3. OsoiteSähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostiosoite:EUROOPAN KOMISSIOEuroopan yhteisöjen tilastotoimistoYksikön päällikköYksikkö "Energia, raaka-aineet"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 LUXEMBOURG4. Kyselylomakkeen sisältöTaulukot ME1, ME2, ME3KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET 1. YksikötKaikki arvot annetaan tuhansina metrijärjestelmän tonneina, ellei toisin ole mainittu.2. Tuotteiden määritelmätKivihiiliOrgaaninen fossiilinen kiinteä sedimentti, väriltään musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on yli 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30° C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava.Espanjassa tuotettu "lignito negro" kuuluu myös kivihiileen.RuskohiiliOrgaaninen fossiilinen sedimentti, väriltään ruskea tai musta polttoaine, jonka bruttolämpöarvo on alle 24 MJ/kg tuhkattomassa aineessa ja jonka vesipitoisuus on 30 °C lämpötilassa ja 96 % ilman suhteellisessa kosteudessa saatava.Siinä erotetaan:- vanha ruskohiiliVanhan ruskohiilen vesipitoisuus on 20-25 % ja tuhkapitoisuus 9-13 %. Vanha ruskohiili on muodostunut mesotsooisella kaudella. Sitä tuottaa yhteisössä enää Ranska (Provence).- nuori ruskohiiliNuoren ruskohiilen vesipitoisuus on 40-70 % ja tuhkapitoisuus tavallisesti 2-6 %; viimeksi mainittu voi eräissä esiintymissä olla 12 %. Nuori ruskohiili on muodostunut enimmäkseen tertiäärikaudella. Tätä polttoainetta louhitaan yleensä avolouhoksissa.TurveMöyheä ja nostettava, enemmän tai vähemmän tiivis kasvisalkuperää oleva aine, jota voidaan polttaa kuivaamisen jälkeen. Turpeen vesipitoisuus on korkea (noin 90 %:iin saakka); väriltään turve on vaalean tai tumman ruskeaa.Kivihiilipuristeet (briketit)Kivihiilipuristeet ovat määrätyn kokoisia paloja, jotka valmistetaan tavallisesti kuumassa ja paineistetussa puristuksessa rakeisesta kivihiilestä lisäämällä sideaineita (terva).Ruskohiilipuristeet (briketit, pölyhiili)Ruskohiilipuristeita saadaan, kun raaka murskattu ja kuivattu ruskohiili puristetaan kovassa paineessa samankokoisiksi paloiksi ilman sidosaineita. Briketteihin kuuluvat myös kuivattu ruskohiili ja ruskohiilipöly.KivihiilikoksiKivihiilikoksi on kiinteä keinotekoinen polttoaine, joka saadaan kivihiilen kuivatislauksella suojaamalla se osittain tai kokonaan ilmalta. Siinä erotetaan valmistusmenetelmän mukaan:- kivihiilikoksi, joka saadaan korkeassa lämpötilassa koksaamalla,- puolikoksi, joka saadaan alhaisessa lämpötilassa koksaamalla,- kaasukoksi, joka tuotetaan kaasulaitoksissa.RuskohiilikoksiRuskohiilikoksi on ruskohiilen ilmattomassa kuivatislauksessa syntyvä kiinteä jäte.3. Maantieteellinen kattavuus- Belgia- Tanska (ei kuitenkaan Färsaaret ja Grönlanti)- Saksa- Kreikka- Espanja (mukaan lukien Baleaarit, Kanariansaaret, Ceuta ja Melilla)- Ranska (ainoastaan emämaa, ei Monaco ja merentakaiset maat ja alueet)- Irlanti- Italia (ei kuitenkaan San Marino)- Luxemburg (suuriruhtinaskunta)- Alankomaat (pois lukien Alankomaiden Antillit)- Itävalta- Portugali (mukaan lukien Azorit ja Madeira)- Suomi- Ruotsi- Yhdistynyt kuningaskunta (Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti, paitsi Kanaalisaaret ja Man-saari ja poislukien merentakaiset alueet)4. Taulukoiden täyttämisohjeetTAULUKKO ME1: KIVIHIILEN, RUSKOHIILEN JA TURPEEN HANKINTA- TuotantoTuotanto (mukaan lukien pienten kaivosten ja avolouhosten tuotanto) määritellään kaivoksen nettotuotannoksi, joka saadaan, kun bruttotuotannosta (maan pinnalle nostetusta hiilestä) on poistettu jätteet seulonnan ja pesun avulla.Yleensä siihen kuuluu huonolaatuisen hiilen tuotanto (pöly ja seokset), mutta ei talteenotettavat tuotteet.- TalteenottoKattaa talteenotetut ja myydyt lietteet, jäteliuskeet ja muut huonolaatuiset tuotteet.- Kokonaistuonti ja kokonaisvientiTuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Kaivosten suorat tuonnit kuuluvat kokonaistuontiin.Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet.- VarastomuutosVarastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset.Varastoihin kuuluvat kaivosten ja maahantuojien hallussa olevat määrät.Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien (joita ovat myös kaupalliset sähkövoimalaitokset ja koksaamot) varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja.- Omat toimitukset (lasketut)Tuotanto + talteenotto + tuonti - vienti + varastomuutos.Omat toimitukset vastaavat markkinoille toimitettuja laskettuja määriä.- Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut)Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset.- Tuottajien oma käyttöKattaa tuotantoyksiköiden oman käytön (lukuun ottamatta kaivosten sähkövoimalaitosten, puristetehtaiden ja koksaamojen kulutusta sekä toimituksia henkilökunnalle).- Toimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksilleKattavat polttoainetoimitukset kaupallisille sähkövoimalaitoksille. Sähkövoimalaitoksia ovat yrityksiä, joiden päätoimiala on ulkopuolisille käyttäjille myytävän sähkön tuotanto. Ne voivat kuulua joko yksityiselle tai julkiselle sektorille. Kaupalliset sähkövoimalaitokset käsittävät sekä ainoastaan sähköä tuottavat laitokset että sähköä ja lämpöä tuottavat vastapainevoimalat.- Toimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksilleKattavat polttoainetoimitukset kaivosten sähkövoimalaitoksille.- Toimitukset koksaamoilleKattavat toimitukset koksaamoille (kaivosten, rauta- ja terästeollisuuden ja itsenäiset) muuntamista varten.- Toimitukset puristetehtailleKattavat toimitukset puristetehtaille (kaivosten ja itsenäiset) muuntamista varten.- Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta)Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta. Toimitukset teollisuuden omille sähkölaitoksille ilmoitetaan tässä.- Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelleKattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52).- Muut toimituksetKattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät), palveluille (hallinto, kauppa jne.) sekä muihin kohtiin kuulumattomille aloille (lämpövoimalaitokset, liikenne jne.)- Varastot kauden lopullaVastaavat kaivosten ja maahantuojien ja koksaamojen varastoja.TAULUKKO ME2: KOKSIN JA PURISTEIDEN HANKINTA- TuotantoIlmoittakaa valmistettujen polttoaineiden määrät. Tuotantoon kuuluvat yleensä tuottajan itse tuotannossa kuluttamat määrät.- Tuonti ja vientiTuontiin ja vientiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle tai lähtevät valtion alueelta lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Vienti käsittää uudelleenviedyt polttoaineet.- VarastomuutosVarastomuutos johtuu varastoissa olevien määrien erosta viitekauden alussa ja lopussa ottaen huomioon varastojen korjaukset.Varastoihin kuuluvat koksaamojen (koksi) tai tehtaiden (puristeet) sekä maahantuojien hallussa olevat määrät. Tähän kohtaan eivät kuulu kuluttajien varastot, lukuun ottamatta kuluttajien suoraan maahantuomia varastoja.- Omat toimitukset yhteensä (lasketut)Määritellään seuraavasti:tuotanto + tuonti - vienti + varastomuutos.- Toimitukset sisämarkkinoille (havaitut)Tämä kohta kattaa toimitukset sisämarkkinoille ja se on sama kuin eri kuluttajille toimitetut määrät yhteensä. Laskettujen ja havaittujen toimitusten määrät voivat olla eri suuruiset.- Toimitukset teollisuudelle (lukuun ottamatta rauta- ja terästeollisuutta)Kattavat polttoainetoimitukset kaikille teollisuudenaloille rauta- ja terästeollisuutta lukuun ottamatta.- Toimitukset rauta- ja terästeollisuudelleKattavat polttoainetoimitukset rauta- ja terästeollisuudelle (NACE Rev 1:n luokat 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 ja 27.52).- Muut toimitukset (julkisille ja kaupallisille palveluille, kotitalouksille jne.)Kattavat polttoainetoimitukset kotitalouksille (mukaan lukien kaivosten ja niihin liittyvien laitosten henkilökunnalle toimitetut määrät) ja palveluille (hallinto, kauppa jne.).- Varastot kauden lopullaVastaavat koksaamojen, puristetehtaiden ja maahantuojien varastoja.TAULUKKO ME3: TUONTITuontiin kuuluvat polttoainemäärät, jotka tulevat valtion alueelle lukuun ottamatta kauttakuljetuksia.Alkuperämaa on maa, jossa polttoaineet on varsinaisesti tuotettu.Jos alkuperämaata ei ole maaluettelossa tai sitä ei ole ilmoitettu, käytetään kohtaa "muut".KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko M E1Kivihiilen, ruskohiilen ja turpeen hankinta>KAAVION LOOPU>KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko M E2Koksin ja puristeiden hankinta>KAAVION LOOPU>KUUKAUSITTAINEN KYSELYLOMAKE KIINTEÄT POLTTOAINEET >KAAVION ALKU>Taulukko M E3Tuonti>KAAVION LOOPU>KYSELYLOMAKE KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖ (EHTY) 1. PalautuspäiväMääräaika on 45 päivää viiteajanjaksona olevan neljännesvuoden päättymisestä neljännesvuosittaisten kyselylomakkeiden C-1 ja C-2 osalta.Määräaika on kolme kuukautta viitevuoden päättymisestä vuosittaisen kyselylomakkeen C-3 osalta.Mahdolliset muuta kuin viiteajanjaksoa koskevat korjaukset lähetetään yhdellä tai useammalla erillisellä lomakkeella.2. LähettäminenKyselylomake lähetetään sähköpostitse.Ne, joilla ei ole siihen tarvittavaa ohjelmistoa, lähettävät lomakkeet postitse.3. OsoiteSähköpostiosoite: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostiosoite:EUROOPAN KOMISSIOEuroopan yhteisöjen tilastotoimistoYksikön päällikköYksikkö "Energia, raaka-aineet"Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 LUXEMBOURG4. Kyselylomakkeen sisältöTaulukot C-1, C-2, C-3>KAAVION ALKU>Kyselylomake C-1KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖRAKENNE (EHTY)Jäsenvaltio:Neljännesvuosi:Vuosi:Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään 45 päivän kuluttua viitteenä olevan neljännesvuoden päättymisestä.Henkilöiden lukumäärä neljännesvuoden lopussaKaivosyritykset, myös niitä avustavat laitoksetLiittyvät teollisuuslaitoksetYhteensäMaanpinnan alla   Maan pinnalla   Yhteensä01   02   03 = 01 + 02   04   05 = 03 + 041.Työläiset2.Työnjohtajat3.Toimihenkilöt4.Työharjoittelijat5.Yhteensä>KAAVION LOOPU>SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET1. Kyselyn alaKysely koskee kaikkia kivihiilikaivoksia, lukuun ottamatta niitä, jotka on hiilentuottajamaissa luokiteltu pieniksi kaivoksiksi (Saksan liittotasavallassa "Kleinzechen" Saarin alueella; Isossa-Britanniassa "licensed mines"), sekä avolouhoksia.Kysely koskee maanpinnan alla ja maan pinnalla sijaitsevien kaivoslaitosten (joihin kuuluvat myös niitä avustavat laitokset) sekä niihin liittyvien laitosten ja hallintolaitosten ("muut laitokset") kaikkia palkansaajia.1.1 Maanpinnan alla työskenteleviä palkansaajia ovat kaikki louhimistehtäviin suoranaisesti osoitetut palkansaajat. Jos palkansaajan toiminta jakaantuu sekä maanpinnan alla että maan pinnalla tapahtuvaan toimintaan, olisi se luokiteltava pääasiallisen toimintapaikan mukaan.1.2 Maan pinnalla työskenteleviä palkansaajia ovat kaivoksen maan pinnalla sijaitsevissa laitoksissa (joihin kuuluvat myös niitä avustavat laitokset), tai "muissa laitoksissa" toimivat palkansaajat.2. Laitosten määritelmätA. Kaivoksen laitokset, joihin kuuluvat niitä avustavat laitokset (kaivos)1) maanpinnan alla olevat laitokset2) maan pinnalla olevat laitokset3) kaivosta avustavat laitokset.Avustavina laitoksina pidetään toimipaikassa maan pinnalla ja maanpinnan alla oleville louhoksille palveluja suoraan tarjoavia laitoksia.B. Muut laitokset1) koksaamot ja hiilen sivutuotteita talteen ottavat laitokset2) puristetehtaat3) brikettitehtaat4) sähkövoimalaitokset, joiden tuottama energia on tarkoitettu pääasiassa ulkopuolisille kuluttajille5) työpajat, joiden palvelut kattavat useita toimipaikkoja (keskustyöpajat)6) laitokset, jotka kuljettavat paikalliseen myyntiin ja satamiin tarkoitetun käsitellyn hiilen varastointikeskuksiin7) rautatiet, satama- ja merenkulkulaitokset8) hallintolaitokset, joiden henkilöstön toiminta koostuu pääasiassa toimistotyöstä laajassa merkityksessä; esimerkiksi tieteellistä toimintaa harjoittavat henkilöt (varsinkin laboratoriossa), teknikot, kaupallisten laitosten toimihenkilöt (esimerkiksi kirjanpitäjät ja myyjät), hallintohenkilöstö (esimerkiksi henkilöstöosastot), toimiston toimihenkilöt (toimistovirkailijat, ajankäyttöä seuraava henkilöstö, konekirjoittajat) ja tietotekniikkahenkilöstö9) sosiaaliset laitokset (esimerkiksi keittiöt ja ruokalat jne.)10) työntekijöiden asunnoista vastaavat laitokset.3. HenkilöstörakenneKokonaishenkilöstö käsittää kaikki työntekijät, jotka ovat yrityksen kirjoissa kokopäivä- tai osapäivätyöntekijöinä. Siihen kuuluvat työläiset, toimihenkilöt ja työharjoittelijat.Kivihiilikaivoksissa työskenteleviä ulkopuolisten yritysten työntekijöitä ei lasketa henkilöstöön.Työläisten ja toimihenkilöiden välinen eroTyöläisten ja toimihenkilöiden välinen ero perustuu perinteisesti harjoitetun päätoiminnan luonteeseen:- työläisinä pidetään työntekijöitä, jotka tekevät pääasiassa ruumiillista työtä ja joille maksetaan tavallisesti urakkapalkkaa tai tunti- tai päiväpalkkaa. Kuukausipalkkaiset työläiset on laskettava myös työläisiin, jos he tekevät pääasiassa ruumiillista työtä,- toimihenkilöt kuuluvat henkilöstöön, joka yleensä tai valtaosan ajasta ei tee ruumiillista työtä ja jolle maksetaan kuukausipalkkaa. Tähän luokkaan kuuluvat myös ne urakkapalkalla tai tunti- tai viikkopalkalla työskentelevät työntekijät, joiden työ on pääasiassa muuta kuin ruumiillista. Toimihenkilöihin kuuluu laitosten johto, teknistieteellinen ja kaupallinen henkilöstö sekä hallintohenkilöstö.Tekniikan kehittymisen vuoksi työläisten ja toimihenkilöiden suorittamien päätehtävien ominaisuuksia ei enää voi erottaa toisistaan yhtä selkeästi. Ominaisuudet ovat kuitenkin tärkeitä sosiaalivakuutuksia ja muita asioita koskevassa tavanomaisessa lainsäädännössä, jossa tehdään ero työläisten ja toimihenkilöiden välillä. On myös olemassa tiettyjä eroja yhteisön hiiltä tuottavien jäsenvaltioiden välillä.TyöharjoittelijatTyöharjoittelijoita ovat henkilöt, jotka työskentelevät erityisessä koulutusohjelmassa ja joille maksetaan erityisen harjoittelijoihin sovellettavan taksan mukaisesti (koulutussopimuksella olevat työntekijät) sekä muut nuoret työntekijät, jotka käyvät tavanomaisena työaikana oppilaitoksissa tai kursseilla.TyönjohtajatTyönjohtajina pidetään kaikkia henkilöitä, jotka ovat vastuussa henkilöstölle annettujen tehtävien moitteettomasta ja tarkoituksenmukaisesta suorittamisesta ja kaivoksia koskevien voimassa olevien asetusten, säännösten, määräysten ja valvontaohjeiden noudattamisesta.>KAAVION ALKU>Kyselylomake C-2MUUTOKSET KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖSSÄ (EHTY)Jäsenvaltio:Neljännesvuosi:Vuosi:Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimeistään 45 päivän kuluttua viitteenä olevan neljännesvuodenpäättymisestäNeljännesvuoden kokonaismäärätKaivosyritykset, myös niitä avustavat laitoksetLiittyvät teollisuuslaitoksetYhteensäTyöläisetToimihenkilötTyöläisetToimihenkilötMaanpinnan alla   Maan pinnalla   Maanpinnan alla   Maan pinnalla01   02   03   04   05   06   07 = 01 - 061.   Kaivoksiin tulleet työntekijät yhteensä2.   Lähteneet työntekijät yhteensä2.1   Erottaminen2.1.1Erottaminen taloudellisista syistä2.2   Työntekijä irtisanonut sopimuksen2.3   Eläkkeelle siirtyminen2.3.1   Varhaiseläkkeelle siirtyminen2.3.2   Työkyvyttömyys2.4   Kuolema2.5   Muut syyt>KAAVION LOOPU>SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET1. Ks. kyselylomake C-1 kyselyn alan ja yleisten määritelmien osalta.2. HenkilöstömuutoksetHenkilöstömuutoksiin sisältyvät yksinomaan kivihiilikaivosalalle tosiasiallisesti tulleet ja sieltä lähteneet työntekijät, mutta ei alan sisäisiä siirtoja.Tulleita työntekijöitä ovat ne työntekijät, jotka tutkitun kauden aikana aloittivat työn kivihiilikaivoksissa.Lähteneitä työntekijöitä ovat ne työntekijät, jotka tutkitun kauden aikana lähtevät kivihiilikaivoksista.Lähteneet työntekijät erotellaan tärkeimpien sosiaalisten tekijöiden mukaisesti:2.1. ErottaminenErottaminen on työnantajan tekemä työsopimuksen irtisanominen määräajassa. Tässä ilmoitetaan ainoastaan ne tapaukset, joissa työntekijät lähtevät lopullisesti.2.1.1. Erottaminen taloudellisista syistäErottamiseen johtavia taloudellisia syitä saattavat olla menekin laskeminen, louhinnan (osittainen) lopettaminen ja rakenteellista uudelleenjärjestelyä koskevat toimet.Varhaiseläkkeelle lähtemisen vuoksi tarvittavaa erottamista ei ilmoiteta tässä vaan kohdassa "Varhaiseläkkeelle siirtyminen".2.2. IrtisanoutuminenTähän sisältyvät työntekijän tekemä sopimuksenmukainen työsopimuksen irtisanominen määräajassa sekä sopimuksen rikkominen.Irtisanoutumisia, jotka tehdään vartavasten helpottamaan sopimuksen korvaamista uudella, ei lueta mukaan.2.3. Eläkkeelle siirtyminenEläkkeelle siirtyessään työntekijä saa yrityksestä lähtiessään oikeuden eläkkeeseen tai vastaavaan valtion maksamaan korvaukseen. Yleensä eläkkeelle siirtyminen merkitsee ammattitoiminnan lopullista lopettamista, koska kyseinen henkilö on saavuttanut laillisen eläkeiän, varhaiseläkeiän tai on työkyvytön.2.3.1. Varhaiseläkkeelle siirtyminen taloudellisista syistäTässä eläkemuodossa työntekijä lähtee yrityksestä ennen laillisen eläkeiän saavuttamista ja olematta kyvytön harjoittamaan ammattitoimintaa, koska hänen pitämisensä yrityksessä ei enää ole mahdollista taloudellisista syistä tai uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden vuoksi. Tästä syystä työntekijällä on oikeus eläkkeeseen tai työpaikan vaihtamiseen liittyvään korvaukseen.2.3.2. Varhaiseläkkeelle siirtyminen työkyvyttömyyden vuoksiTässä on kyse työntekijöistä, joilla on oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen.2.4. Kuolema2.5. Muut syytMuihin syihin kuuluvat henkilöiden lähteminen kaivostyöskentelyyn sopimattomuuden, ase- tai siviilipalveluksen tai muun syyn vuoksi (määräaikaisen työsuhteen päättyminen, esimerkiksi harjoittelijat tai opintojensa rahoittamiseksi työskennelleet opiskelijat; erottaminen/irtisanominen ilman irtisanomisaikaa; yrityksen johdon ja työntekijän välinen yhteinen sopimus irtisanoa työsopimus säädettyä irtisanomisaikaa noudattamatta; opiskelemaan tai kursseille lähtevät henkilöt, jolloin työsopimus lakkautetaan työntekijän poissaoloajaksi).>KAAVION ALKU>Kyselylomake C-3KIVIHIILIKAIVOSTEN HENKILÖSTÖ IÄN MUKAAN(Tilanne vuoden lopussa)Jäsenvaltio:Vuosi:Kyselylomake on palautettava asianmukaisesti täytettynä viimiestään kolmen kuukauden kuluttua viitevuoden päättymisestä.Kaivosyritykset, myös niitä avustavat laitoksetKaivoksiin liittyvät teollisuuslaitoksetYhteensäTyöläisetToimihenkilötTyöläisetToimihenkilötMaanpinnan alla   Maan pinnalla   Maanpinnan alla   Maan pinnalla01   02   03   04   05   06   07 = 01 - 061.   KAAVION LOOPU>SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET1. Ks. kyselylomaketta C-1 kyselyn alan ja yleisten määritelmien osalta.2. Henkilöstö iän mukaanLaskelmat perustuvat täysinä vuosina ilmoitettuun ikään. Henkilöiden määrä lasketaan 31 päivänä joulukuuta.


title: Komission suositus, annettu 16 päivänä elokuuta 2005, toimenpiteistä, jotka luvan haltijan olisi toteutettava estääkseen muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73 – MON-00073-7), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, tahattomasta leviämisestä terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvat vahingot (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3073)

text:
               3.9.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 228/19

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 16 päivänä elokuuta 2005,
   toimenpiteistä, jotka luvan haltijan olisi toteutettava estääkseen muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73 – MON-00073-7), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, tahattomasta leviämisestä terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvat vahingot
   (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3073)
   (Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
   (2005/637/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan ensimmäisen kohdan toisen luetelmakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio vastaanotti 16 päivänä tammikuuta 2003 geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) 13 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 14 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73 – MON-00073-7) markkinoille saattamista ja jonka liitteenä oli Alankomaiden kuningaskunnan toimivaltaisen viranomaisen laatima myönteinen arviointikertomus.

               (2)

               Komissio on toimittanut arviointikertomuksen muille jäsenvaltioille, joista osa on esittänyt kyseistä kertomusta koskevia vastalauseita ja pitänyt ne voimassa. Vastalauseet koskevat tuotteen molekulaarista karakterisointia, allergeenisuutta, valvontaa, pakkausmerkintöjä ja osoittamista. Tällaisessa tapauksessa komission on tehtävä direktiivin 2001/18/EY 18 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti mainitussa kohdassa tarkoitettu päätös noudattaen direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä, johon sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 ja 7 artiklaa, ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

               (3)

               Japanin ympäristötutkimuslaitos julkaisi helmikuussa 2005 raportin, jossa todetaan, että rapsia, johon on jalostettu kyky sietää erästä rikkakasvien torjunta-ainetta, oli löydetty tahattomasti levinneenä viiden satama-alueen ympäristöstä niistä kuudesta, joissa näytteitä oli otettu.

               (4)

               On syytä estää vastaavan tilanteen syntyminen Euroopan unionissa ja erityisesti ehkäistä terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvat vahingot, jos MON-00073-7-rapsi leviäisi tahattomasti sen kuljetuksen, varastoinnin, ympäristössä tapahtuvan käsittelyn tai jalostuksen yhteydessä.

               (5)

               Luvan haltijalla on parhaat edellytykset ilmoittaa suoraan toimijoille ja käyttäjille tuotteen vaarattomuudesta ja yleisistä ominaisuuksista ja seurannan ehdoista, myös asianmukaisista hallintatoimenpiteistä, joita olisi toteutettava siementen tahattoman leviämisen yhteydessä.

               (6)

               Näin ollen komissio pitää parhaana, että MON-00073-7-rapsin markkinoille saattamista koskevaa päätöstä täydennetään erityisillä teknisillä ohjeilla, joiden tarkoituksena on ehkäistä terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvat vahingot, jos mainittu tuote leviäisi tahattomasti,

         SUOSITTELEE:
   1 artikla
   Muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73 – MON-00073-7), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, markkinoille saattamisesta tehdyn päätöksen 4 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovellettaessa olisi otettava huomioon liitteessä luetellut toimenpiteet.
   2 artikla
   Tämä suositus on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

      Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2005.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1830/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24).

      (2)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.
   LIITE

               1.

               Luvan haltijan on ilmoitettava yhteisön toimijoille, jotka käsittelevät ja jalostavat sellaisia yhteisöön tuotujen rapsinsiementen irtotavaraseoksia, jotka voivat sisältää MON-00073-7-rapsia, että

                           a)

                           MON-00073-7-rapsia varten on saatu lupa, jossa sallitaan sen tuonti yhteisöön ja käyttö yhteisössä päätöksen 3 artiklassa annetun määritelmän mukaisesti; ja

                           b)

                           luvan ehtona on yleisen seurantasuunnitelman laatiminen sellaisten ennakoimattomien haittavaikutusten havaitsemiseksi, jotka johtuvat MON-00073-7-rapsin saattamisesta markkinoille edellä mainittuihin käyttötarkoituksiin.

               2.

               Luvan haltijan on ilmoitettava toimijoille kansallinen yhteyspiste, johon voidaan tiedottaa mahdollisista ennakoimattomista haittavaikutuksista.

               3.

               Luvan haltijan on ilmoitettava toimijoille, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on tehnyt arvioinnin MON-00073-7-rapsin siementen tahattoman leviämisen mahdollisuudesta ja sen seurauksista ottaen huomioon MON-00073-7-rapsin suunnitellut käyttötarkoitukset. Luvan haltijan on pidettävä säännöllisesti yhteyttä toimijoihin varmistaakseen, että ne ovat tietoisia voimassa olevan käytännön mahdollisista muutoksista, jotka voivat muuttaa ympäristöriskien arvioinnin päätelmiä.

               4.

               Luvan haltijan on varmistettava, että toimijat ovat tietoisia siitä, että yhteisöön tuotujen rapsinsiementen tahaton leviäminen satamista ja rouhintalaitteista voi johtaa sellaisten karkulaiskasvien itämiseen ja vakiintumiseen, joiden joukossa voi olla MON-00073-7-rapsia.

               5.

               Jos karkulaiskasvien joukossa on MON-00073-7-rapsia, luvan haltijan on:

                           a)

                           ilmoitettava toimijoille, että kyseiset kasvit olisi hävitettävä, jotta minimoitaisiin MON-00073-7-rapsista johtuvien ennakoimattomien haittavaikutusten mahdollisuus; ja

                           b)

                           toimitettava toimijoille asianmukaiset suunnitelmat sellaisten karkulaisrapsien hävittämiseksi, joiden joukossa voi olla MON-00073-7-rapsia.

               6.

               Jäsenvaltiot voivat, ottaen huomioon direktiivin 2001/18/EY 4 artiklan 5 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/811/EY (1) liitteen osan C kohdan 1.6, suorittaa tarkastuksia ja/tai lisäseurantaa valvoakseen MON-00073-7-rapsin siementen tahatonta leviämistä ja määrittääkseen tällaisesta leviämisestä mahdollisesti aiheutuvat ennakoimattomat haittavaikutukset.

      (1)  EYVL L 280, 18.10.2002, s. 27.


				|

		52012DC0323

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Puolan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0323 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Puolan vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Puolan kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta
2011 ja lausunnon Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2011–2014.
(4)       Komissio hyväksyi 23 päivänä
marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen
politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on
Eurooppa 2020 ‑strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan
kertomuksen[5],
jossa se katsoi, että Puola kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin
perusteellinen tarkastelu.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Lisäksi Eurooppa-neuvosto
kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia
jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan
sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)       Puola toimitti vuosia
2012–2015 koskevan lähentymisohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2012 sekä vuoden
2012 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on
arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(8)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on uskottava ja vastaa komission kevään 2012
talousennustetta. Ohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian
tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2012 mennessä ja saavuttaa
julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2015 mennessä.
Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan alijäämä on
1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia. Suunniteltu alijäämän korjaus on neuvoston
asettaman määräajan mukainen ja suunnitellut julkisen talouden toimet vastaavat
liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annettua suositusta. Kun
otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen alijäämä[6], suunniteltu eteneminen kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuositasolla yli 0,5 prosenttia suhteessa
BKT:hen (rakenteellisesti mitattuna). Julkisen talouden menojen kasvuvauhti
vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettua menojen kasvun viitearvoa koko
ohjelmakauden ajan, kun huomioon otetaan päätösperäiset tulopuolen
toimenpiteet, mutta ylittää vuonna 2013 hieman menojen kasvun viitearvon
komission kevään 2012 talousennusteen mukaan. Riittävä eteneminen kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta saattaa edellyttää lisätoimia, koska tulokset
perustuvat ensisijaisesti huomattaviin julkisten investointimenojen
leikkauksiin, eikä niitä tueta riittävästi yksityiskohtaisilla toimenpiteillä
ohjelmakauden myöhempinä vuosina. Puolan julkisen velan odotetaan olevan
edelleen alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan.
Kansalliset viranomaiset ennustavat sen supistuvan asteittain niin, että kun se
oli 56,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, se on 49,7 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Komissio puolestaan arvioi julkisen velan
supistuvan hitaammin, kun otetaan huomioon vakauttamissuunnitelmiin sisältyvät
potentiaaliset riskit.
(9)       Puolan hallitus ei ole vielä
toteuttanut toimenpiteitä pysyvän menosäännön käyttöön ottamiseksi vuoteen 2013
mennessä. Pysyvää menosääntöä koskevat toimet ovat edelleen
valmisteluvaiheessa, eikä niistä ole annettu yksityiskohtaista tietoa.
Edistystä ei ole tapahtunut myöskään kansallisen tilinpidon luokituksen
mukauttamisessa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (EKT95) eikä
hallinnon eri tasojen välisen koordinoinnin parantamisessa
budjettimenettelyissä.
(10)     Nuorisotyöttömyys ylittää EU:n
keskiarvon. Sen taustalla on ennen muuta taitojen kysynnän ja tarjonnan
kohtaamattomuus sekä oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimismahdollisuuksien
vähäinen saatavuus. Suunnitteilla on toimenpiteitä,
joiden avulla helpotetaan nuorten pääsyä työmarkkinoille. Työmarkkinoiden
lohkoutuminen ja työssäkäyvien köyhyys, joka on EU:n korkeimpia, näyttäisivät johtuvan
lähinnä siitä, että itsenäistä ammatinharjoittamista ja yksityisoikeudellisia
sopimuksia, jotka eivät kuulu työlainsäädännön piiriin, käytetään jossain
määrin väärin. Myös matalapalkkaisille työntekijöille
tarkoitettujen työssäoloaikaisten etuuksien laajuutta ja riittävyyttä olisi
tarkistettava.
(11)     Puola alkoi toteuttaa
kunnianhimoista korkeakoulutuksen uudistusta vuoden 2011 jälkipuoliskolla.
Tarkoituksena on lujittaa yliopistojen ja yritysmaailman välisiä yhteyksiä ja
puuttua siten osaamisen ja työpaikkojen kohtaamattomuuteen. Uudistuksen myötä
kurssitarjonnasta halutaan tehdä joustavampaa niin, että pystytään paremmin
vastaamaan työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin. Lisäksi uudistuksella
kannustetaan itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Tästä huolimatta on edelleen
tarpeen parantaa opetustarjonnan merkityksellisyyttä ja laatua erityisesti
kolmannen asteen yksityisissä oppilaitoksissa.
(12)     Naisten osallistumista
työmarkkinoille on lisättävä parantamalla päivähoitojärjestelmää. Lasten
osallistuminen esiopetukseen on Puolassa nykyään Euroopan alhaisimmalla
tasolla. Tämä johtuu esiopetuspaikkojen, sopivan infrastruktuurin ja
ammattitaitoisen henkilöstön puuttumisesta. Hallituksen ilmoitusta lisävarojen
myöntämisestä (3–5-vuotiaiden lasten) esiopetusta antavien laitosten
perustamiseen ei ole otettu huomioon vuoden 2012 talousarviolaissa, jossa on
päinvastoin supistettu koulutusmäärärahoja. Eräät kunnat ovat tämän vuoksi
sulkeneet kouluja ja lastentarhoja.
(13)     Jotta voitaisiin lisätä
ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille, Puola on
toteuttanut yleisen eläkeuudistuksen. Lakisääteistä eläkeikää korotetaan
vuodesta 2013 alkaen niin, että se on 67 vuotta miehillä vuonna 2020 ja
naisilla vuonna 2040. Puola on jatkanut toimia virkapukuisten työntekijöiden
suotuisampien eläke-ehtojen rajoittamiseksi. Vuonna 2011 Puolassa tehtiin
eräitä muutoksia viljelijöiden sosiaaliturvarahastoon (KRUS). Uudistus on
kuitenkin väliaikainen, eikä se ole työmarkkinoiden kannalta riittävän
laajakantoinen. Kaivostyöläisillä on edelleen oma eläkejärjestelmänsä.
(14)     Viime aikoina on toteutettu
uudistuksia tutkimusympäristön parantamiseksi keskittämällä räätälöityä
rahoitusta suorituskykyisimmille tutkimuslaitoksille. Elokuussa 2011 hyväksytty
kansallinen tutkimusohjelma on merkittävä askel tähän suuntaan. Ei kuitenkaan
ole selvää, miten ohjelman painopisteet liittyvät innovointi- ja
teollisuuspolitiikkaan ja miten ne otetaan politiikassa huomioon.
(15)     Asiantuntijapalvelujen
tarjoamisen perusteettomat rajoitukset muodostavat merkittävän esteen
lisäkasvulle erityisesti rakennusalalla sekä liikenteen ja terveydenhoidon
alalla. Hallitus on ilmoittanut suunnitelmasta, jonka perusteella
asiantuntijapalvelujen sääntelyä kevennetään puolella sekä opintovaatimusten että
lupamenettelyjen osalta. Viimeaikaisista toimenpiteistä huolimatta yritysten
hallinnollinen rasitus on yhä suuri ja julkishallinto tehotonta. Suurimpia
huolenaiheita ovat sääntelyn noudattamisesta aiheutuvien kustannusten suuruus,
monimutkainen ja jatkuvasti muuttuva verolainsäädäntö, sopimusten heikko
täytäntöönpano, pitkälliset ja raskaat lisenssi- ja lupamenettelyt sekä
kiinteistöjen rekisteröinti- ja kaavoituslainsäädäntö. Tuomioistuinmenettelyt
ja muut oikeusriidat ovat pitkällisiä ja keskeneräisten asioiden määrä varsin
suuri.
(16)     Energia-alalla kasvua ja
kilpailua hidastaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon viivästyminen. Tämä
koskee erityisesti toista ja kolmatta energiapakettia ja uusiutuvan energian
direktiiviä sekä vireillä olevia rikkomusmenettelyjä. Moottoritie- ja
moottoriliikennetieverkostoja kehitetään voimaperäisesti EU:n rahoituksen
avulla, mutta rautatieverkosto kaipaa investointeja sitäkin kipeämmin, koska
infrastruktuuri on kehnossa kunnossa. Puola ei käytä tähän tarkoitukseen
saatavilla olevia koheesiorahastovaroja täysimääräisesti. Rautatiemarkkinoiden
tehokkaalle toiminnalle on edelleen esteitä.
(17)     Puola on tehnyt Euro Plus
-sopimuksen nojalla useita sitoumuksia. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011
esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen,
kilpailukyvyn parantamiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja
rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro
Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin
tulokset on otettu huomioon suosituksissa.
(18)     Komissio on laatinut
EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Puolan talouspolitiikasta ja
arvioinut lähentymisohjelmaa ja kansallista uudistusohjelmaa. Se on ottanut
huomioon niiden merkityksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja
ohjeiden mukaisia ottaen huomioon, että Euroopan unionin yleistä talouden
ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin
päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu
huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–6.
(19)     Neuvosto on tutkinut vuoden
2012 lähentymisohjelman, ja se antaa lausuntonsa[7]
erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,
SUOSITTAA, että Puola toteuttaisi
vuosina 2012–2013 toimia, joilla se
1.           varmistaa suunnitellun
etenemisen kohti liiallisen alijäämän korjaamista; panee tätä varten
täysimääräisesti täytäntöön vuoden 2012 talousarvion ja saavuttaa liiallista
alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa
määritetyt rakenteellisten sopeutustoimien tavoitteet; täsmentää tämän jälkeen
toimenpiteet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden strategian toteuttamiseksi
suunnitelmien mukaisesti vuonna 2013 ja sen jälkeen, määrittämällä tarvittavat
rakenteelliset sopeutustoimet, joiden avulla voidaan edetä riittävässä määrin
kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, mukaan lukien menojen kasvulle asetetun
viitearvon saavuttaminen; leikkaa jatkossa kasvua edistäviä menoja
mahdollisimman vähän ja parantaa verosääntöjen noudattamista;
2.           nopeuttaa finanssipoliittisen
kehyksen uudistamista antamalla lainsäädäntöä pysyvän menosäännön ottamiseksi
käyttöön vuoteen 2013 mennessä; säännön olisi oltava Euroopan kansantalouden
tilinpitojärjestelmän mukainen; toteuttaa toimenpiteitä koordinointimekanismien
vahvistamiseksi eri hallintotasoilla keskipitkällä aikavälillä ja vuotuisissa
budjettimenettelyissä;
3.           lisää oppisopimuskoulutuksen
ja työssäoppimisen saatavuutta, parantaa ammattikoulutuksen laatua ja hyväksyy
elinikäisen oppimisen strategian, jotta voidaan vähentää nuorisotyöttömyyttä;
parantaa koulutuksen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamista ja opetuksen
laatua; rajoittaa yksityisoikeudellisten sopimusten liiallista käyttöä ja
laajentaa pysyviin työsopimuksiin liittyvän koeajan käyttöä, jotta voidaan
vähentää työmarkkinoiden lohkoutumista ja työssäkäyvien köyhyyttä;
4.           tehostaa toimia naisten
työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi ja lisää lasten osallistumisastetta
sekä päivähoitoon että esikouluopetukseen varmistamalla, että saatavilla on
jatkuvaa rahoitusta, tekemällä investointeja julkiseen infrastruktuuriin sekä
tarjoamalla ammattitaitoista henkilöstöä ja huolehtimalla siitä, että koulutukseen
pääsy on kohtuuhintaista; myöhentää työmarkkinoilta poistumisikää puuttumalla
syvään juurtuneisiin varhaiseläkekäytäntöihin; lakkauttaa asteittain
kaivostyöläisten oman eläkejärjestelmän ja siirtää nämä kokonaan yleisen
eläkejärjestelmän piiriin; toteuttaa kunnianhimoisempia, pysyviä toimenpiteitä
viljelijöiden sosiaaliturvarahaston (KRUS) uudistamiseksi niin, että maksut
vastaavat paremmin henkilökohtaisia tuloja;
5.           toteuttaa lisätoimia
innovointeja edistävän liiketoimintaympäristön varmistamiseksi luomalla
paremmat yhteydet tutkimuksen, innovoinnin ja teollisuuden välille ja
vahvistamalla yhteiset painopistealueet ja välineet, joiden avulla tuetaan koko
innovointisykliä; parantaa rahoituksen saatavuutta tutkimus- ja
innovointitarkoituksiin takausten ja väliaikaisrahoituksen avulla;
6.           tehostaa toimia, joilla
parannetaan kannustimia investoida energian tuotantokapasiteettiin ja
energiatehokkuuteen, nopeuttaa rajat ylittävien sähkön liitäntäverkkojen
kehittämistä ja vahvistaa kilpailua kaasualalla poistamalla asteittain
säännellyt hinnat ja perustamalla kaupankäyntijärjestelmän kaasukauppaa varten;
vahvistaa rautatiemarkkinoiden sääntelyelimen asemaa ja resursseja ja
varmistaa, että rautateiden investointihankkeet pannaan täytäntöön tehokkaasti
ja nopeasti; vähentää asiantuntijapalvelujen tarjoamista koskevia rajoituksia
ja yksinkertaistaa sopimusten täytäntöönpanoa ja rakennuslupiin liittyviä
vaatimuksia.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 323 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä
huhtikuuta 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.


title: 2013/165/EU: Komission suositus, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2013 , T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyydestä viljassa ja viljatuotteissa  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               3.4.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 91/12

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 27 päivänä maaliskuuta 2013,
   T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyydestä viljassa ja viljatuotteissa
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2013/165/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               T-2- ja HT-2-toksiini ovat mykotoksiineja, joita erilaiset Fusarium-lajikkeet tuottavat. T-2-toksiini metaboloituu nopeasti useiksi metaboliiteiksi, joista HT-2-toksiini on tärkein.

               (2)

               Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta, jäljempänä ’CONTAM-lautakunta’, joka kuuluu Euroopan elintarviketurvallisuusvirastoon, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusvirasto’, on komission pyynnöstä antanut lausunnon riskeistä, joita T-2- ja HT-2-toksiinin esiintyvyydestä elintarvikkeissa ja rehuissa aiheutuu ihmisten ja eläinten terveydelle (1).

               (3)

               CONTAM-lautakunta määritti T-2- ja HT-2-toksiineille yhteiseksi siedettäväksi päivittäiseksi enimmäissaantimääräksi (TDI-arvo) 100 ng/kg ruumiinpainoa kohden. Saatavilla oleviin esiintyvyystietoihin perustuvien arvioiden mukaan ihmisten pitkäaikainen altistuminen T-2- ja HT-2-toksiinien yhteismäärälle ruokavalion kautta jää alle TDI-arvon kaikissa väestön ikäryhmissä eikä se siten ole välitön terveysuhka.

               (4)

               Eläinten terveydelle aiheutuvista riskeistä CONTAM-lautakunta totesi, että tämänhetkinen arvioitu altistuminen T-2- ja HT-2-toksiinille ei todennäköisesti ole terveysuhka märehtijöiille, kaniineille ja kaloille. Arvioitu altistuminen T-2- ja HT-2-toksiineille aiheuttaa sioille, siipikarjalle, hevosille ja koirille pienen terveyshaittariskin. Kissat ovat altistumisen suhteen yksi kaikkein herkimpiä eläinlajeja. Koska tiedot ovat puutteelliset ja koska vakavia terveyshaittoja voi ilmetä jo pienillä annosmäärillä, haitatonta vaikutustasoa (NOAEL) tai alhaisinta haitallista tasoa (LOAEL) ei ole voitu määrittää. Siksi tätä suositusta ei sovelleta kissanruokaan; sen osalta on vahvistettava tiukempia toimenpiteitä.

               (5)

               CONTAM-lautakunta totesi myös, että T-2- ja HT-2-toksiinien siirtyminen rehuista eläinperäisiin elintarvikkeisiin on vähäistä eikä siten vaikuta mainittavasti ihmisten altistumiseen näille toksiineille.

               (6)

               Kun otetaan huomioon tieteellisen lausunnon tulokset ja suuri vuosittainen vaihtelu T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyydessä, on aiheellista kerätä enemmän tietoa T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyydestä viljassa ja viljatuotteissa sekä elintarvikkeiden jalostuksen (esimerkiksi keittäminen) ja agronomisten tekijöiden vaikutuksista T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyyteen. Lisäksi tarvitaan enemmän tietoa siitä, mitkä eri tekijät johtavat suhteellisen korkeisiin T-2- ja HT-2-toksiinitasoihin viljassa ja viljatuotteissa, jotta voidaan määrittää, mitä toimenpiteitä toteuttamalla voidaan estää T-2- ja HT-2-toksiinin esiintyvyys viljassa ja viljatuotteissa tai ainakin vähentää sitä. On tutkittava, mitkä tekijät johtavat suhteellisen korkeisiin T-2- ja HT-2-toksiinitasoihin viljassa ja viljatuotteissa, ja mitä vaikutuksia elintarvikkeiden ja rehujen jalostuksesta aiheutuu tämän suhteen. Saatavilla olevien tietojen mukaan T-2- ja HT-2-toksiinia esiintyy riisissä ja riisituotteissa enintään hyvin pieniä määriä, mistä syystä on asianmukaista jättää nämä tuotteet tämän suosituksen soveltamisalan ulkopuolelle.

               (7)

               Viljan ja viljatuotteiden seurannasta saatavien tulosten perusteella arvioidaan, mitä muutoksia ja kehityssuuntia ihmisten ja eläinten altistumisessa T-2- ja HT-2-toksiinille tapahtuu. Siksi on aiheellista käyttää analyysimenetelmiä, jotka ovat riittävän herkkiä.

               (8)

               Sen selventämiseksi, missä tapauksissa tällaisia tutkimuksia olisi tarkoituksenmukaista tehdä, on aiheellista antaa ohjeelliset arvot, joiden ylityttyä tällaisiin tutkimuksiin olisi ryhdyttävä. Nämä ohjeelliset arvot on määritetty elintarviketurvallisuusviraston tietokannassa saatavilla olevien esiintyvyystietojen perusteella. Tutkimusten kannalta jäljitettävyys on äärimmäisen tärkeä seikka.

               (9)

               Vuonna 2015 olisi laadittava arviointi tämän suosituksen yhteydessä kerätyistä tiedoista. Tämän suosituksen perusteella kerättyjen seurantatietojen avulla voidaan myös muodostaa parempi käsitys T-2- ja HT-2-toksiinien vuosittaisesta vaihtelusta ja esiintyvyydestä monissa viljatuotteissa, kohonneisiin tasoihin johtavista tekijöistä ja toimenpiteistä, joita toteuttamalla voitaisiin estää T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyys tai ainakin vähentää sitä, mukaan lukien agronomiset tekijät ja jalostus,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1)

               Jäsenvaltioiden olisi elintarvike- ja rehualan toimijoiden aktiivisella tuella seurattava T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyyttä viljassa ja viljatuotteissa. Tässä suosituksessa riisiä ei lueta viljaan eikä riisituotteita viljatuotteisiin.

               2)

               Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että näytteistä määritetään samanaikaisesti T-2- ja HT-2-toksiinien sekä muiden Fusarium-toksiinien, kuten deoksinivalenolin, zearalenonin sekä fumonisiinin B1 ja B2, esiintyvyys, jotta näiden toksiinien rinnakkaisesiintyvyyden laajuutta voidaan arvioida.
               Jos käytettävä määritysmenetelmä sallii, olisi tarkoituksenmukaista määrittää myös konjugoitujen mykotoksiinien, erityisesti T-2- ja HT-2-toksiinin mono- ja diglykosyloitujen konjugaattien, esiintyvyys.

               3)

               Ihmisten ravinnoksi tarkoitettua viljaa ja tarkoitettuja viljatuotteita koskeva näytteenotto ja määritys olisi tehtävä näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden mykotoksiinipitoisuuksien virallista tarkastusta varten 23 päivänä helmikuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 401/2006 (2) säännösten mukaisesti ottaen erityisesti huomioon

                           —

                           liitteessä I oleva B osa ”Näytteenottomenetelmä viljaa ja viljatuotteita varten”

                           —

                           liitteessä II olevan 4.3.1 kohdan g alakohta ”T-2- ja HT-2-toksiinia koskevat suoritusarvovaatimukset”. T-2- ja HT-2-toksiinin määritysrajan (LOQ) olisi mieluiten oltava enintään 5 μg/kg kumpaakin toksiinia kohden erikseen, lukuun ottamatta käsittelemätöntä viljaa, jonka T-2- ja HT-2-toksiinin määritysrajan olisi mieluiten oltava enintään 10 μg/kg kumpaakin toksiinia kohden erikseen. Jos käytetään analyyttistä seulontamenetelmää, T-2- ja HT-2-toksiinin havaitsemisrajan olisi mieluiten oltava enintään 25 μg/kg näiden toksiinien yhteismäärää kohden.

                     Elintarvikealan toimijat voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 401/2006 säännöksistä poikkeavaa näytteenottomenetelmää, kunhan se on edustava tutkittavan erän osalta.

               4)

               Rehuihin ja rehuseoksiin tarkoitettua viljaa ja tarkoitettuja viljatuotteita koskeva näytteenotto ja määritys olisi tehtävä näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten 27 päivänä tammikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 (3) säännösten mukaisesti. T-2- ja HT-2-toksiinin määritysrajan olisi mieluiten oltava enintään 10 μg/kg kumpaakin toksiinia kohden erikseen. Jos käytetään analyyttistä seulontamenetelmää, T-2- ja HT-2-toksiinin havaitsemisrajan olisi mieluiten oltava enintään 25 μg/kg näiden toksiinien yhteismäärää kohden.
               Rehualan toimijat voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 152/2009 säännöksistä poikkeavaa näytteenottomenetelmää, kunhan se on edustava tutkittavan erän osalta

               5)

               Jäsenvaltioiden olisi elintarvike- ja rehualan toimijoiden aktiivisella tuella tehtävä tutkimusta niiden tekijöiden yksilöimiseksi, jotka aiheuttavat ohjeellisten tasojen ylittymisen, ja määriteltävä, millä toimenpiteillä asianomaisten toksiinien esiintyvyys voidaan estää tai millä toimenpiteillä sitä voidaan ainakin vähentää. Nämä tutkimukset olisi tehtävä erityisesti, jos tämän suosituksen liitteessä mainitut viljan ja viljatuotteiden ohjeelliset T-2- ja HT-2-toksiinitasot ylittyvät toistuvasti tietyn ajanjakson aikana. Näytteenotto- ja määritystoimet, joilla pyritään keräämään lisää tietoa siitä, mitkä eri tekijät, myös agronomiset tekijät, aiheuttavat suhteellisen suuret T-2- ja HT-2-toksiinitasot viljassa ja viljatuotteissa, olisi kohdistettava ensimmäisen jalostusasteen viljaan ja viljatuotteisiin.

               6)

               Jäsenvaltioiden olisi elintarvike- ja rehualan toimijoiden aktiivisella tuella tehtävä tutkimusta elintarvikkeiden ja rehujen jalostuksen vaikutuksista T-2- ja HT-2-toksiinin esiintyvyyteen. Nämä tutkimukset olisi tehtävä erityisesti, jos tämän suosituksen liitteessä mainittu viljatuotteiden ohjeellinen T-2- ja HT-2-toksiinitaso ylittyy toistuvasti tietyn ajanjakson aikana.

               7)

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että määritystulokset toimitetaan säännöllisin väliajoin elintarviketurvallisuusvirastolle koottavaksi yhteen ainoaan tietokantaan ja että tutkimustulokset toimitetaan Euroopan komissiolle joka vuosi, ensimmäisen kerran viimeistään joulukuussa 2013. Tämän suosituksen yhdenmukaisen soveltamisen ja tutkimusraporttien vertailtavuuden varmistamiseksi laaditaan asiaa koskevat ohjeet.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2013.

            Komission puolesta

         Tonio BORG

            Komission jäsen

      (1)  CONTAM-lautakunta, Scientific Opinion on risks for animal and public health related to the presence of T-2 and HT-2 toxin in food and feed, The EFSA Journal 2011; 9(12):2481. [187 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2481. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (2)  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 12.

      (3)  EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1.

      LIITE

         Viljan ja viljatuotteiden ohjeelliset tasot
          (1)
          (2)

                  T-2- ja HT-2-toksiinin yhteismäärää koskevat ohjeelliset tasot (μg/kg), joista alkaen / joiden ylityttyä on tehtävä tutkimuksia, erityisesti kun ylittyminen on toistuvaa (1)

                  1.   Käsittelemätön vilja
                      (3)

                              1.1

                              Ohra (myös mallasohra) ja maissi

                  200

                              1.2

                              Kaura (kuorimaton)

                  1 000

                              1.3

                              Vehnä, ruis ja muu vilja

                  100

                  2.   Suoraan ihmisravinnoksi tarkoitetut viljanjyvät
                      (4)

                              2.1

                              Kaura

                  200

                              2.2

                              Maissi

                  100

                              2.3

                              Muu vilja

                  50

                  3.   Ihmisravinnoksi tarkoitetut viljatuotteet

                              3.1

                              Kauraleseet ja hiutaleiksi valmistettu kaura

                  200

                              3.2

                              Viljaleseet, lukuun ottamatta kauraleseitä, kaurasta valmistetut myllytuotteet, lukuun ottamatta kauraleseitä ja hiutaleiksi valmistettua kauraa, ja maissista valmistetut myllytuotteet

                  100

                              3.3

                              Muut viljasta valmistetut myllytuotteet

                  50

                              3.4

                              Aamiaismurot, mukaan lukien muotoillut viljahiutaleet

                  75

                              3.5

                              Leipä (mukaan lukien pienet leipomotuotteet), kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät, viljavälipalat sekä pasta

                  25

                              3.6

                              Imeväisten ja pikkulasten viljapohjaiset ruoat

                  15

                  4.   Rehuihin ja rehuseoksiin tarkoitetut viljatuotteet
                      (5)

                              4.1

                              Kaurasta (kuorimaton) valmistetut myllytuotteet

                  2 000

                              4.2

                              Muut viljatuotteet

                  500

                              4.3

                              Rehuseokset, lukuun ottamatta kissanruokaa

                  250

         (1)  Tässä liitteessä tarkoitetut tasot ovat ohjeellisia tasoja, joiden ylityttyä – erityisesti kun ylittyminen on toistuvaa – on tutkittava, mitkä tekijät aiheuttavat T-2- ja HT-2-toksiinien esiintyvyyden tai miten rehujen ja elintarvikkeiden jalostus vaikuttaa esiintyvyyteen. Ohjeelliset tasot perustuvat elintarviketurvallisuusviraston tietokannassa oleviin esiintyvyystietoihin, kuten elintarviketurvallisuusviraston lausunnosta ilmenee. Ohjeelliset tasot eivät ole elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevia tasoja.

         (2)  Tässä suosituksessa riisiä ei lueta viljaan eikä riisituotteita viljatuotteisiin.

         (3)  Käsittelemätön vilja on viljaa, jolle ei ole tehty minkäänlaista fyysistä tai lämpökäsittelyä, lukuun ottamatta kuivausta, puhdistusta ja lajittelua.

         (4)  Suoraan ihmisravinnoksi tarkoitetut viljanjyvät ovat viljanjyviä, jotka on kuivatettu, puhdistettu, kuorittu ja lajiteltu ja joita ei enää puhdisteta eikä lajitella edelleen ennen niiden lisäjalostamista elintarvikeketjussa.

         (5)  Rehuihin ja rehuseoksiin tarkoitetun viljan ja tarkoitettujen viljatuotteiden ohjeelliset tasot koskevat rehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia.


title: 2013/647/EU: Komission suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2013 , elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien tutkimuksista  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               12.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 301/15

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä marraskuuta 2013,
   elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien tutkimuksista
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2013/647/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Elintarviketeollisuus, jäsenvaltiot ja komissio ovat toteuttaneet vuodesta 2002 lähtien laajamittaisia toimia tutkiakseen akryyliamidin muodostumistapoja ja vähentääkseen elintarvikejalosteiden akryyliamidipitoisuuksia.

               (2)

               Euroopan elintarvike- ja juomateollisuutta edustava FoodDrinkEurope-järjestö on laatinut ohjeet (1), joihin sisältyy välineitä, joita elintarvikkeiden valmistajat voivat käyttää valikoivasti omien tarpeidensa mukaisesti alentaakseen tuotteidensa akryyliamidipitoisuuksia. Lisäksi on laadittu lyhyitä esitteitä, joissa on tietoa tärkeimmistä välineistä kullakin sektorilla. Tätä toimea ovat tukeneet ja siihen ovat osallistuneet lainsäädännöstä vastaavat viranomaiset.

               (3)

               Joidenkin elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuudet osoittautuivat selvästi korkeammiksi kuin pitoisuudet samaan tuoteryhmään kuuluvissa vastaavissa tuotteissa. Sen vuoksi komissio katsoi aiheelliseksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tutkimuksia tarkastelemalla elintarvikealan toimijoiden käyttämiä tuotanto- ja jalostusmenetelmiä. Tätä varten komissio antoi 10 päivänä tammikuuta 2011 suosituksen (2) elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien tutkimuksista, jäljempänä ’vuoden 2011 suositus’.

               (4)

               Vuoden 2011 suosituksen mukaan jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan tutkimuksia, jos tietyn elintarvikkeen akryyliamidipitoisuus ylittää suosituksen liitteessä ilmoitetut ohjearvot.

               (5)

               Jäsenvaltiot ovat seuranneet elintarvikkeen akryyliamidipitoisuuksia vuosina 2007–2009 komission suosituksen 2007/331/EY (3) mukaisesti ja vuodesta 2010 alkaen komission suosituksen 2010/307/EU (4) mukaisesti. Seuranta on kohdennettu niihin elintarvikkeisiin, joista tiedetään, että niiden akryyliamidipitoisuus on korkea ja/tai että ne vaikuttavat merkittävästi ihmisten ravinnon kautta saaman akryyliamidin määrään.

               (6)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, on koonnut vuosien 2007–2010 seurantatulokset 18 päivänä lokakuuta 2012 annettuun tieteelliseen raporttiin (5), jossa päivitetään elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuudet seurantavuosilta 2007–2010. EFSA totesi, etteivät akryyliamidipitoisuudet ole selvästi laskeneet eri elintarvikeryhmissä ja että akryyliamidipitoisuuksien laskua havaittiin vain harvoissa elintarvikeryhmissä, kun taas muissa elintarvikeryhmissä pitoisuuksien havaittiin nousseen.

               (7)

               Vuosina 2011 ja 2012 saatujen tutkimustulosten sekä suositusten 2007/331/EY ja 2010/307/EU mukaisesti saatujen seurantatulosten perusteella on aiheellista muuttaa tiettyjä, vuoden 2011 suosituksen liitteessä ilmoitettuja ohjearvoja.

               (8)

               Siksi vuoden 2011 suositus olisi korvattava uudella suosituksella.

               (9)

               Tutkimuksiin olisi edelleen sisällyttävä elintarvikealan toimijan HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden valvomiseksi) tai vastaavan järjestelmän (6) tutkiminen; tarkoituksena on selvittää yhdessä elintarvikealan toimijan kanssa, onko asiaankuuluvat jalostusvaiheet, joissa akryyliamidia saattaa muodostua, määritetty ja onko niiden valvomiseksi toteutettu asianmukaiset toimenpiteet. Toimivaltaisten viranomaisten olisi arvioitava, missä määrin elintarvikealan toimija on toteuttanut nykyisin tiedossa olevia vaihtoehtoja akryyliamidipitoisuuksien minimoimiseksi, esimerkiksi niitä, joita ehdotetaan Codex Alimentarius -komission akryyliamidia koskevissa käytännesäännöissä ja FoodDrinkEurope-järjestön laatimissa akryyliamidia koskevissa ohjeissa.

               (10)

               Tässä suosituksessa asetetut ohjearvot on tarkoitettu vain osoittamaan tarvetta tutkimukseen. Ne eivät siis ole turvallisuusrajoja. Sen vuoksi täytäntöönpanotoimia olisi toteutettava ja/tai nopeaan hälytysjärjestelmään olisi tehtävä ilmoitus vain, jos on tehty luotettava riskinarviointi tapauskohtaisesti, muttei pelkästään siksi, että ohjearvo on ylittynyt.

               (11)

               Tämän suosituksen mukaisesti vuosina 2013 ja 2014 saatujen tutkimustulosten, suosituksen 2010/307/EU mukaisesti saatujen seurantatulosten sekä EFSAn suorittaman, elintarvikkeissa olevaa akryyliamidia koskevan päivitetyn riskinarvioinnin tulosten perusteella komissio arvioi tilanteen sen jälkeen, kun EFSAn riskinarviointi tulee saataville, ja päättää muiden asianmukaisten toimenpiteiden tarpeesta,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1.

               Jäsenvaltioiden olisi elintarvikealan toimijoiden aktiivisen osallistumisen avulla toteuttava lisätutkimuksia elintarviketuottajien käyttämistä tuotanto- ja jalostusmenetelmistä tapauksissa, joissa elintarvikkeen akryyliamidipitoisuus, joka on testattu suosituksen 2010/307/EU mukaisessa seurannassa, ylittää tämän suosituksen liitteessä eri elintarvikeryhmille asetetut akryyliamidin ohjearvot.

               2.

               Edellä olevan 1 kohdan soveltamista varten akryyliamidipitoisuus olisi arvioitava niin, että analyyttisen mittauksen epävarmuutta ei oteta huomioon.

               3.

               Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin tutkimuksiin olisi sisällyttävä elintarvikealan toimijan HACCP-järjestelmään (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden valvomiseksi) perustuvien menettelyjen tutkiminen, jotta voidaan selvittää

                           a)

                           onko elintarvikealan toimija määrittänyt HACCP-järjestelmän tai vastaavan järjestelmän asiaankuuluvat jalostusvaiheet, joissa akryyliamidia saattaa muodostua; ja

                           b)

                           onko elintarvikealan toimija toteuttanut asianmukaiset riskinhallintatoimenpiteet.

               4.

               Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetuissa tutkimuksissa olisi erityisesti arvioitava, missä määrin elintarvikealan toimija on toteuttanut nykyisin tiedossa olevia vaihtoehtoja akryyliamidipitoisuuksien minimoimiseksi, esimerkiksi niitä, jotka mainitaan Codex Alimentarius -komission akryyliamidia koskevissa käytännesäännöissä ja FoodDrinkEurope-järjestön laatimissa akryyliamidia koskevissa ohjeissa.

               5.

               Jäsenvaltioiden on raportoitava tuloksista komissiolle 31 päivään lokakuuta 2014 mennessä ja 30 päivään huhtikuuta 2015 mennessä.

               6.

               Tällä suosituksella korvataan elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien tutkimuksista 10 päivänä tammikuuta 2011 annettu suositus.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2013.

            Komission puolesta

         Tonio BORG

            Komission jäsen

      (1)  FoodDrinkEurope-järjestön laatimat ohjeet sisältävät 14 muuttujaa, jotka on koottu neljään ryhmään; näistä elintarvikkeiden tuottajat voivat valita tarpeidensa mukaan sopivimmat akryyliamidipitoisuuksien vähentämiseksi tuotteissaan. Ryhmittely on tehty viljelyn, valmistusohjeen, jalostuksen ja viimeistelyn perusteella. Ohjeisiin voi tutustua osoitteessa
   http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/ciaa_acrylamide_toolbox09.pdf

      (2)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/recommendation_10012011_acrylamide_food_en.pdf

      (3)  Komission suositus 2007/331/EY, tehty 3 päivänä toukokuuta 2007, elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien seurannasta (EUVL L 123, 12.5.2007, s. 33).

      (4)  Komission suositus 2010/307/EY, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2010, elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien seurannasta (EUVL L 137, 3.6.2010, s. 4).

      (5)  ”European Food Safety Authority, Update on acrylamide levels in food from monitoring years 2007 to 2010”, EFSA Journal (2012) 10(10):2938. [38 s.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2938. Saatavilla internetissä osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

      LIITE
      Akryyliamidin ohjearvot, jotka perustuvat EFSAn suorittamasta seurannasta saatuihin tietoihin vuosilta 2007–2012

                  Elintarvike

                  Ohjearvo
                  [μg/kg]

                  Huomautus

                  Nautintavalmiit ranskalaiset perunat

                  600

                  Nautintavalmiina myytävä tuote, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 1 kohdassa

                  Perunalastut tuoreista perunoista ja perunataikinasta

                  1 000

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 2 ja 10 kohdassa

                  Perunapohjaiset voileipäkeksit

                  Tuore leipä

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 4 kohdassa

                              a)

                              vehnäpohjainen leipä

                  80

                              b)

                              muu tuore leipä kuin vehnäpohjainen leipä

                  150

                  Aamiaisviljavalmisteet (lukuun ottamatta puuroa)

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 5 kohdassa

                              —

                              lesetuotteet ja kokojyvämurot, paisutetut murot (paisutetut murot otetaan huomioon vain, jos ne on varustettu tuotetiedoilla)

                  400

                              —

                              vehnä- ja ruispohjaiset tuotteet (1)

                  300

                              —

                              maissi-, kaura-, speltti-, ohra- ja riisipohjaiset tuotteet (1)

                  200

                  Keksit ja vohvelit

                  500

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 6 kohdassa

                  Voileipäkeksit, lukuun ottamatta perunapohjaisia voileipäkeksejä

                  500

                  Näkkileipä

                  450

                  Piparkakut

                  1 000

                  Tämän ryhmän muita tuotteita vastaavat tuotteet

                  500

                  Paahdettu kahvi

                  450

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 7 kohdan 1 alakohdassa

                  Pikakahvi

                  900

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 7 kohdan 2 alakohdassa

                  Kahvinkorvikkeet

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 7 kohdan 3 alakohdassa

                              a)

                              pääasiassa viljapohjaiset kahvinkorvikkeet

                  2 000

                              b)

                              muut kahvinkorvikkeet

                  4 000

                  Muut lastenruoat kuin viljapohjaiset valmisruoat (2)

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 8 kohdassa

                              a)

                              luumuja sisältämättömät

                  50

                              b)

                              luumuja sisältävät

                  80

                  Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut korput ja keksit

                  200

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 9 kohdan 1 alakohdassa

                  Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat (3), lukuun ottamatta korppuja ja keksejä

                  50

                  Tuote sellaisena kuin se myydään, sellaisena kuin se on määriteltynä suosituksen 2010/307/EU liitteessä olevan C osan 9 kohdan 2 alakohdassa

         (1)  Muut kuin kokojyvä- ja/tai lesepohjaiset murot. Ryhmitys tehdään sen viljan perusteella, jonka osuus on suurin.

         (2)  Sellaisina kuin ne määritellään imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista 5 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/125/EY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa (EUVL L 339, 6.12.2006, s. 16).

         (3)  Sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2006/125/EY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa.