               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

               (2)Kreikkaa koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  3
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  4
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Havaitut epätasapainot liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen pankkien taseissa ja ulkoiseen sektoriin tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on yhä heikkoa ja työttömyys korkealla.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19:n virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Se on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  5
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  6
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on tuonut esiin sisämarkkinoiden tarjoaman joustavuuden, joka auttaa sopeutumaan poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  7
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Kreikkaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9) Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Kreikan eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski, mikä pahentaa pääkaupungin ja etenkin saari- ja vuoristoalueiden välisten erojen jo havaittua kasvusuuntausta, joka syveni entisestään finanssikriisin aikana. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Kreikka toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Kreikkaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

               (12)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 se on 4,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennustetaan supistuvan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 176,6 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 188,8 prosenttiin vuonna 2020. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy maakohtaisia riskejä, kuten vireillä olevat oikeudenkäynnit ja julkisen palvelun velvoitteet. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (13)Kreikka on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa tilapäinen taloudellinen tuki palkansaajille, itsenäisille ammatinharjoittajille, yksittäisille yrityksille ja tiettyjen vapaiden ammattien harjoittajille, joihin pandemia on vaikuttanut, takaisinmaksettavien ennakoiden maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on supistunut, sosiaaliturvamaksujen maksaminen niiden työntekijöiden puolesta, joiden työsopimukset on keskeytetty, verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, mukaan lukien veronmaksueriä koskevat järjestelyt, kaikkien pandemiasta kärsivien yritysten, ammatinharjoittajien ja palkansaajien osalta ainakin kolmeksi kuukaudeksi, korkotuki pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyille lainoille sekä terveydenhuoltomäärärahojen lisääminen. Lisäksi Kreikka on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näihin toimenpiteisiin kuuluu Kreikan kehityspankin kautta jaettava käteisvakuus, jolla tuetaan pankkien luotonantoa. Komission kevään 2020 talousennusteessa katsotaan kuitenkin, että kaikki veronmaksun lykkäykset ovat maksuvalmiustoimenpiteitä, joilla ei ole negatiivista vaikutusta julkiseen talouteen vuonna 2020. Kreikan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (14)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kreikan julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 196,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 182,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Kreikka ei vuonna 2019 noudattanut velkasääntöä ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä noudatetaan, ja siihen, että alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (16)Kreikan oikea-aikainen reagointi covid-19-pandemiaan ja rajoitusten täytäntöönpano vaikuttavat tehokkailta toimintatavoilta, kun otetaan huomioon, että tähän mennessä todettujen infektioiden määrä on ollut melko alhainen. Covid-19-kriisin taloudellisten vaikutusten odotetaan kuitenkin olevan vakavia, sillä muihin jäsenvaltioihin verrattuna Kreikka on vahvasti riippuvainen matkailu- ja liikennealoista. Kreikka saattaa menettää suuren osan matkailualan tuloista vuoteen 2019 verrattuna. Matkailu on merkittävin osa Kreikan palveluvientiä: sen osuus on ollut 45 prosenttia. Lisäksi maailmankaupan hidastuessa pandemian vuoksi kysynnän odotetaan vähenevän myös merenkulkualalla, jonka osuus on 40 prosenttia maan palveluviennistä. Kotimaisen kysynnän odotetaan supistuvan merkittävästi eristystoimenpiteiden, käytettävissä olevien tulojen pienenemisen ja työttömyyden kasvun vuoksi.

               (17)Covid-19-epidemian puhjettua Kreikka käynnisti kansallisen pandemiasuunnitelmansa ja otti nopeasti käyttöön ennennäkemättömiä toimenpiteitä, kuten tiukan karanteenin ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet erityisesti sellaisten henkilöiden osalta, joiden epäillään olleen tekemisissä viruksenkantajien kanssa. Viranomaiset ovat toteuttaneet taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi useita erilaisia toimenpiteitä, joiden suuruus on jopa 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Toimenpiteisiin sisältyy finanssipoliittisia toimenpiteitä (5 % suhteessa BKT:hen), joiden talousarviovaikutus on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi myönnetään väliaikaisia veronmaksun lykkäyksiä ja liikepankeille käteisvakuuksia (1,9 % suhteessa BKT:hen), joiden turvin voitaisiin myöntää uusia lainoja, joiden suuruus voisi olla jopa 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen terveydenhuoltoala on saanut kertaluonteisen 273 miljoonan euron rahoituksen, jolla katetaan muun muassa 2 000 lisätyöntekijän palkkaaminen alalle, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden hankinnat ja tehostettu seulonta.

               (18)Jotta covid-19-pandemiaa voitaisiin hoitaa tuloksellisesti, on parannettava terveydenhoidon kapasiteettia, saatavuutta ja selviytymiskykyä. Suorat maksut yksityisille terveydenhuoltopalveluille ja epäviralliset maksut – jotka liittyvät läheisesti sairaaloiden tehottomaan hallinnointiin – ovat edelleen korkealla tasolla. Tämä johtaa eriarvoisuuteen. Palvelujen saatavuus on edelleen ongelma, ja niiden henkilöiden osuus, jotka ovat ilmoittaneet jäävänsä vaille tarvitsemaansa terveydenhoitoa, on EU:n suurimpia. Erot ovat suuria eri tuloryhmien välillä ja työllisyysasemasta riippuen. Omavastuuosuudet eivät ole olleet riittävän tarveharkintaisia heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelemiseksi. Tilannetta pahentaa usein liian kalliiden lääkkeiden ylitarjonta ja sitä kautta niiden liikakäyttö. Ongelman ratkaisemiseksi Kreikka on toteuttamassa kunnianhimoista perusterveydenhuollon uudistusta, jolla varmistetaan laadukkaiden peruspalvelujen saatavuus lyhyellä aikavälillä ja koko väestön kattava portinvartijajärjestelmä pidemmällä aikavälillä. Alustavan näytön perusteella uudistus on osoittautumassa keskeiseksi tekijäksi pyrittäessä suojelemaan kansalaisia ja rajoittamaan viruksen leviämistä: sen ansiosta voidaan varmistaa järjestelmän koko kapasiteetin käyttö potilaiden tarpeenmukaiseen hoitoon. Terveydenhuoltomenoihin on vielä löydettävä kestävä ratkaisu, sillä julkisen talouden kestävyys varmistetaan etupäässä takaisinperintäjärjestelmällä, johon kohdistuu yhä enemmän paineita riittämättömien rakennetoimenpiteiden vuoksi. Viime aikoina toteutetuista kannustavista toimista huolimatta julkisten hankintojen keskittäminen on edelleen vähäistä. Vuonna 2018 julkiset terveysmenot olivat alle EU:n keskiarvon (1 % suhteessa BKT:hen), vaikka takaisinperityt määrät laskettaisiin mukaan. Terveydenhuoltojärjestelmän vaikuttavuuden, saatavuuden ja yleisen selviytymiskyvyn parantamiseksi tarvitaan lisää tehokkuutta ja rahoitusta.

               (19)Kreikassa tarvitaan toimenpiteitä, joilla voidaan lieventää covid-19-kriisistä työntekijöille ja yrityksille aiheutuvia vaikutuksia. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 19,9 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 16,8 prosenttiin vuonna 2021. Kreikka on jo ottanut käyttöön tilapäisen järjestelmän, jolla kevennetään sellaisten yritysten työvoimakustannuksia, joiden toiminta on keskeytynyt tai kärsinyt vakavasti. Samalla sillä turvataan työsuhteet ja tarjotaan asianomaisille työntekijöille tulotukea. Kestävämpi ja joustavampi ratkaisu olisi kuitenkin kattava työajan lyhentämisjärjestely, ja viranomaiset ovatkin jo toteuttaneet toimia siihen suuntaan. Tällainen järjestely antaisi yrityksille mahdollisuuden lyhentää työaikaa mukautetusti sen perusteella, missä määrin niiden toiminta on rajoittunut. Samalla elinkeinoelämä pysyisi toiminnassa ja estettäisiin tilapäisten irtisanomisten muuttuminen rakenteelliseksi työttömyydeksi. Laajentamalla etätyön kaltaisia joustavia työjärjestelyjä, jotka ovat toistaiseksi olleet Kreikassa vähäisiä muihin jäsenvaltioihin verrattuna, voitaisiin turvata taloudellinen toiminta ja säilyttää työpaikat eristäytymistä ja fyysistä etäisyyttä noudatettaessa.

               (20)Covid-19-kriisi saattaa suurella osalla väestöstä jälleen pahentaa sosiaalista tilannetta ja lisätä tuloeroja. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevan väestön osuus oli Kreikassa ennen pandemian puhkeamista edelleen EU:n suurimpia, ja lapset ja työikäiset olivat suuremmassa vaarassa kuin ikääntyneet. Työssäkäyvien köyhyys, pula kohtuuhintaisista asunnoista ja energiaköyhyys ovat myös olleet merkittäviä huolenaiheita. Kriisin vaikutusten lieventämiseksi on ratkaisevan tärkeää tarjota riittävä korvaus ansionmenetyksestä kaikille kriisistä kärsiville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, myös niille, joiden sosiaalinen suojelu on puutteellista. On myös tärkeää tukea heikoimmassa asemassa olevia, myös työelämän ulkopuolella olevia ja pimeää työtä tekeviä, vahvistamalla sosiaalisia turvaverkkoja. Koska on todennäköistä, että yhä useammat ihmiset jäävät turvaverkkojen varaan, on tärkeää parantaa vähimmäistoimeentulotuen riittävyyttä. Vähävaraisimpien ja heikoimmassa asemassa olevien, kuten vammaisten, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden, on voitava saada kattavasti sosiaalipalveluja. Pitkäaikaishoitopalvelut eivät myöskään ole riittävän kehittyneitä. Kreikan olisi myös edelleen edistettävä kohtuuhintaisten asuntojen saatavuutta erityisesti köyhyysvaarassa olevien kotitalouksien keskuudessa esimerkiksi ottamalla käyttöön järjestely, jolla autetaan heikommassa asemassa olevia asuntovelallisia.

               (21)Covid-19-kriisi on pysäyttänyt viime vuosina havaitun myönteisen työmarkkinakehityksen, ja työttömyyden odotetaan jälleen kasvavan. Jotta voidaan tukea työllisyyden vahvaa elpymistä kriisin jälkeen, Kreikan on saatettava päätökseen uudistuksia, joilla parannetaan työllistämistoimien, ja erityisesti koulutusohjelmien, vaikuttavuutta. Keskeistä on parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia tarjota jatkuvaa ja yksilöllistä tukea työnhakijoille. Kreikan on kiinnitettävä erityistä huomiota nuoriin ja naisiin, joihin työllistymismahdollisuuksien puute vaikuttaa muita enemmän. On myös syytä parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tukemalla niiden aktiivista ja merkityksellistä osallistumista poliittiseen päätöksentekoon, kuten sellaisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla voidaan puuttua covid-19-kriisin vaikutuksiin. Hallituksen olisi keskitettävä toimensa kaikkien kansalaisten perustaitojen parantamiseen. Keskeistä on puuttua heikkoihin koulutustuloksiin, kehittää ammatillista koulutusta ja laajentaa aikuiskoulutusta. Jotta voidaan vähentää osaamisen kohtaanto-ongelmia ja vauhdittaa työmarkkinoiden elpymistä, on välttämätöntä parantaa koulutuksen laatua ja lisätä sen työmarkkinarelevanssia.

               (22)Kestävän maksuvalmiustuen, myös käyttöpääoman, tarjoaminen erityisesti lainojen ja takausten avulla kriisistä kärsineille yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille ja mikroyrityksille, on ollut hallituksen ensisijainen tavoite siitä lähtien, kun se aloitti covid-19-epidemian vastatoimet. Kreikka on tilapäisiä valtiontukipuitteita noudattaen ottanut käyttöön kolme järjestelmää yritysten likviditeetin parantamiseksi. Nämä ovat i) takaisinmaksettavat ennakot kattava järjestelmä, ii) pankkilainojen käteisvakuusjärjestelmä ja iii) nykyisten lainojen korkotukijärjestelmä. On tärkeää, että tässä prosessissa pankkisektori toteuttaa – viranomaisten tuella – välittäjän tehtäväänsä tarvittavan luottovirran ylläpitämiseksi asianmukaisen luottoriskin arvioinnin ja varovaisten luotonantokriteerien perusteella ja raportoi tarkasti mahdollisesta omaisuuserien laadun heikkenemisestä. On myös ratkaisevan tärkeää tukea pankkisektorin kykyä tarjota kestäviä lainojen uudelleenjärjestelyjä kriisin koettelemille elinkelpoisille lainanottajille, jotta voidaan turvata omaisuuserien laatu ja samalla vahvistaa talouden elpymistä.

               (23)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Kasvua edistävien investointien lisääminen ensisijaisilla aloilla on keskeisessä asemassa, kun tuetaan pitkän aikavälin kasvua ja vähennetään alueellisia eroja. Vuonna 2019 julkiset investoinnit jäivät edellisvuosien tapaan tavoitteesta yli 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Viranomaiset ovat alkaneet puuttua tähän investointitavoitteista jäämiseen laatimalla kansallisen kehityssuunnitelman, jolla vahvistetaan tuettujen hankkeiden kehittämistä, hallinnointia, rahoitusta ja toteutusta koskevia sääntöjä, sekä toimintasuunnitelman julkisten investointien ennakoinnin ja seurannan parantamiseksi. Koska julkisilla investoinneilla on tärkeä rooli talouden käynnistymisessä covid-19-kriisin jälkeen, on ratkaisevan tärkeää puuttua mahdollisiin jäljellä oleviin hallinnollisiin esteisiin ja luoda uusien hankkeiden jatkumo. Julkisia investointeja voitaisiin parantaa ja vauhdittaa edelleen perustamalla erityinen hankkeiden valmisteluväline. Julkisten investointien tehokkaampi toteuttaminen vauhdittaisi kasvua entisestään kerrannaisvaikutuksen ansiosta. Kreikka voisi myös hyötyä tehokkaammista ja kestävämmistä julkisista hankinnoista olennaisena osana pyrkimyksiään parantaa ja järkeistää julkisia menoja sekä taata kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö. Tämä edellyttäisi, että havaitut puutteet, kuten sitkeästi esiintyvä perusteettomasti kohtuuttoman edullisten tarjousten ilmiö, korjataan lainsäädännöllisin ja hallinnollisin toimenpitein.

               (24)Kreikan talouden elvyttäminen edellyttää myös joidenkin pitkän aikavälin heikkouksien korjaamista ja mahdollisten tulevien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Merkittäviä investointeja tarvitaan muun muassa liikenteen ja logistiikan aloilla, joilla tarvitaan tukea erityisesti rautateiden, liikenneturvallisuuden ja intermodaalisten solmukohtien parantamiseen, sekä kiinteän jätteen ja yhdyskuntajätevesien käsittelyn alalla, jolla tarvitaan ympäristön kannalta kestäviä investointeja. Kreikan siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää myös mittavia yksityisiä ja julkisia investointeja pidemmällä aikavälillä. Suunniteltuja investointeja esimerkiksi energiatehokkuuteen, rakennusten kunnostamiseen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviin pienimuotoisiin hankkeisiin voitaisiin aikaistaa ja näin edistää talouden elpymistä covid-19-kriisin jälkeen. Keskipitkän aikavälin elvytystoimien valmistelutyössä voidaan hyödyntää jäsenvaltioiden kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien, yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloiden ja infrastruktuurin kehittämissuunnitelmien puitteissa suunniteltuja investointeja. Näitä voisivat olla investoinnit rajatylittäviin yhteyksiin naapurijäsenvaltioiden välistä sähkön tuontia ja vientiä varten Kreikan kansalaisten ja yritysten kestävän sähkönsaannin varmistamiseksi sekä investoinnit toimenpiteisiin, joilla varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä niillä alueilla, joihin Kreikan kunnianhimoinen suunnitelma siirtyä pois ruskohiileen perustuvasta sähköntuotannosta vaikuttaa eniten. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Kreikkaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Kreikka voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (25)Viime vuosina saavutetusta edistyksestä huolimatta Kreikan on vauhditettava toimiaan digitaalisen suorituskykynsä parantamiseksi muun muassa ottamalla käyttöön digitaalisia välineitä ja palveluja julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja yrityksissä. Koronavirusepidemian myötä käyttöön otettujen digitaalisten palveluiden tuomien etujen hyödyntäminen ja edistysvauhdin ylläpitäminen on erityisen tärkeää julkishallinnon ja elpymisvaiheen kannalta. Strateginen lähestymistapa digitaaliteknologian käytön nopeuttamiseksi kaikilla talouden aloilla, myös julkishallinnossa, ja eri tietojärjestelmien, erityisesti markkinavalvontatietokannan, yhteentoimivuus auttaisivat kuromaan umpeen tuottavuuskuilua muihin euroalueen maihin nähden ja keventämään hallinnollista taakkaa. Ensisijaisen tärkeää on myös erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuuden parantaminen ja nopeiden internetyhteyksien käyttöönotto. Digitaalisten taitojen osalta Kreikka on edelleen EU:n keskiarvon alapuolella, sillä vuonna 2019 vain 51 prosentilla 16–74-vuotiaista oli digitaaliset perustaidot, kun EU:n keskiarvo oli 58 prosenttia. Parantamalla digitaalisia taitoja kaikki saavat yhtäläiset mahdollisuudet käyttää sähköisiä palveluja, yritykset voivat hyödyntää etätyötä ja sähköisiä välineitä ja koululaiset, korkeakouluopiskelijat ja aikuisopiskelijat voivat osallistua etäopiskeluun täysimääräisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikoista lähtökohdista tuleviin ihmisiin, kuten pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin, sekä syrjäseuduilla ja maaseudulla asuviin.

               (26)Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa. Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotto
                  9
                tarkoittaa, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä otettava edelleen käyttöön toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan makrotalouden epätasapainojen mahdollisiin syihin, ja toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Kreikka sitoutui 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä jatkamaan kaikkia ohjelman puitteissa käyttöön otettuja keskeisiä uudistuksia, kunnes ne on saatu toteutettua kaikilta osin. Kreikka myös sitoutui toteuttamaan erityistoimenpiteitä, jotka koskevat finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden rakennetta, sosiaalipalveluja, rahoitusvakautta, työ- ja tuotemarkkinoita, yksityistämistä, oikeuslaitoksen toimintaa, julkishallintoa ja korruption torjuntaa. Nämä rakenneuudistukset ovat yhä tärkeämpiä Kreikan pyrkiessä käynnistämään talouttaan uudelleen. Näiden uudistusten onnistuneella toteuttamisella ja loppuun saattamisella tuettaisiin merkittävästi Kreikan kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kreikka on velvollinen raportoimaan neljännesvuosittain siitä, miten se on edistynyt tiukennetun valvonnan mukaisten sitoumustensa täyttämisessä. Suotuisa raportti voi puolivuosittain avata tietä velkahelpotustoimenpiteille, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Euroryhmä päätti huhtikuussa 2019 maksaa politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisen erän, joka on 970 miljoonaa euroa. Toisesta erästä se päätti joulukuussa 2019, ja sen suuruus on 767 miljoonaa euroa. Kuudes tiukennettua valvontaa koskeva raportti, jossa arvioidaan Kreikan edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa, julkaistiin 20 päivänä toukokuuta 2020.

               (27)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Nämä suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (28)Nykytilanteessa on erityisen tärkeää keskittyä edelleen pankkien uudelleenjärjestelyyn, jotta voidaan säilyttää rahoitusvakaus ja vapauttaa pankkisektorin kapasiteettia talouden elpymisen rahoittamiseen. Pankkisektorin häiriönsietokyky on parantunut, minkä seurauksena pääomaliikkeiden rajoitukset poistettiin syyskuussa 2019, mutta jäljellä olevat riskit ja haasteet ovat edelleen suuria. Näihin kuuluvat edelleen suuri järjestämättömien lainojen määrä, pääomatilanne, joka on pääomavaatimusten mukainen mutta jossa pääoman kysyntä kasvaa lyhyellä aikavälillä, sekä luotonannon kasvusta riippuvainen heikko kannattavuus. Tämän seurauksena Kreikan pankit ovat erityisen alttiita varainhankintakustannusten kasvulle ja omaisuuserien laadun uudelle heikkenemiselle covid-19-pandemian vuoksi. Kun pyritään lieventämään pandemian vaikutuksia omaisuuserien laatuun ja samalla käsittelemään vanhoja järjestämättömiä lainoja, keskeisessä asemassa voivat olla järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden toiminnan jatkuvuuden edistäminen sekä uusi luotonanto ja toteuttamiskelpoiset pitkäaikaisten lainojen uudelleenjärjestelyt varovaisia luotonantokriteerejä noudattaen. Olennainen askel tähän suuntaan voi olla lainsäädännön uudistaminen niin, että rajoittamaton vakuuksien täytäntöönpano on mahdollista lainanmaksun laiminlyönnin yhteydessä.

               (29)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Kreikka edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (30)Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-kriisin taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Kreikka kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen suositusten mukaista ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

               (31)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kreikan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kreikalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kreikan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (32)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (33)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Näissä suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut suositukset, joilla puututaan suoraan komission havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät suosituksista 1, 2, 3 ja 4,

               SUOSITTAA, että Kreikka toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja varmistaa terveydenhuoltopalveluiden asianmukaisen ja tasapuolisen saatavuuden;

               2.lieventää kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutuksia muun muassa toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjen kaltaisia toimenpiteitä ja varmistamalla tuloksellisen aktivointituen;

               3.ottaa nopeasti käyttöön toimenpiteitä likviditeetin ja jatkuvan luottovirran ja muun rahoituksen tarjoamiseksi taloudelle keskittyen erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joihin kriisi on vaikuttanut eniten; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti turvalliseen ja kestävään liikenteeseen ja logistiikkaan, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä ympäristöinfrastruktuuriin ja erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin infrastruktuureihin ja taitoihin; parantaa julkishallinnon vaikuttavuutta ja digitalisaatiota ja edistää yritysten digitaalista muutosta;

               4.jatkaa ja täydentää euroryhmän kokouksessa 22 päivänä kesäkuuta 2018 annettujen ohjelmanjälkeisten sitoumusten mukaisia uudistuksia talouden kestävän elpymisen käynnistämiseksi, kun covid-19-epidemian vuoksi asetetut rajoitukset asteittain poistuvat.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1192, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2018, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotosta, EUVL L 211, 22.8.2018, s. 1, ja komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/338, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta, EUVL L 60, 28.2.2019, s. 17.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Liberian tasavallan hallituksen kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Komissio ehdottaa neuvotteluja uudesta pöytäkirjasta, joka vastaa jäsenvaltioiden laivaston nykyisiä mahdollisuuksia ja tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 sekä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Euroopan unioni ja Liberian tasavallan hallitus ovat tehneet kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen
                     1
                  , joka tuli voimaan 9. joulukuuta 2015
                     2
                  . Kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo päättyy 8. joulukuuta 2020. Pöytäkirjassa vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet sekä unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus.

                  Pöytäkirjassa määrätään kalavaroihin pääsyyn liittyvästä, EU:n talousarviosta rahoitettavasta taloudellisesta korvauksesta, joka on 357 500 euroa vuodessa ensimmäisenä vuonna, 325 000 euroa vuodessa toisena, kolmantena ja neljäntenä vuonna ja 292 500 euroa viidentenä vuonna ja joka vastaa 6 500 tonnin vuotuista viitesaalismäärää. Lisäksi EU:n alusten omistajat ovat velvollisia suorittamaan lupamaksuja, jotka perustuvat myönnetylle kiintiölle pöytäkirjassa vahvistettuihin hintoihin. Tämän lisäksi EU:n talousarviosta osoitetaan 1 625 000 euroa Liberian tasavallan alakohtaisen kalastuspolitiikan tukemiseen pöytäkirjan viisivuotisen keston ajaksi.

               Liberian tasavallan kanssa tehdyssä kalastuskumppanuussopimuksessa jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet kahden EU:n jäsenvaltion (Espanja ja Ranska) aluksille. Liberian tasavallan kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on osa kehittynyttä kahdenvälisten kalastuskumppanuussopimusten verkostoa Länsi- ja Keski-Afrikassa, ja niitä on tehty Marokon, Mauritanian, Senegalin, Kap Verden, Gambian, Norsunluurannikon ja São Tomén ja Príncipen kanssa.

               Kalastuskumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi kalastuskumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppaneiden välillä sekä lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten. Kalastuskumppanuussopimuksilla edistetään hallinnointia tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja myöntämällä rahoitusta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaan; lisäksi niillä tuetaan paikallisen kalastusalan kestävää kehitystä.

               Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset vahvistavat Euroopan unionin asemaa Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) jäsenenä; ICCAT on kansainvälisen oikeuden nojalla perustettu elin, jonka tehtävänä on laajasti vaeltavien lajien säilyttäminen ja hoito alueella.

                  •
                        Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta pöytäkirjasta Liberian tasavallan kanssa käytävät neuvottelut ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperustan muodostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artikla (3 ja 4 kohta), joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuosina 2019–2020 EU:n ja Liberian välillä tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa
                     3
                  .

                  Arvioinnissa todettiin, että EU:n kalastusala (tonnikalanpyynti) on erittäin kiinnostunut toimimaan Liberian kalastusalueella ja että pöytäkirjan uusiminen vaikuttaa selvästi parhaalta vaihtoehdolta. Uusimatta jättäminen veisi EU:lta välineen, jolla voitaisiin vastata eri sidosryhmien tarpeisiin sekä EU:n omiin tarpeisiin, jotka liittyvät valtamerten maailmanlaajuisen hallinnan vahvistamiseen itäisellä Atlantin valtamerellä osana ICCAT:n monenvälistä kehystä.

                  Liberian osalta EU:n toimet tuottavat lisäarvoa, koska niillä varmistetaan monivuotiset talousarviotulot, virallinen foorumi alakohtaiselle vuoropuhelulle ja suoralle vuorovaikutukselle osana keskinäistä yhteistyötä EU:n kanssa, sekä puitteet EU:n toimien yhteistä seurantaa ja valvontaa varten. Kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella edistetään vastuullisia kalastuskäytäntöjä, ja sen nojalla voidaan myöntää rahoitustukea erityisestä budjettikohdasta (alakohtainen tuki) kansallisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoon Liberiassa.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Liberian kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa on toteutettu kuulemisia.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen sisällytetään lauseke ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden loukkaamisesta aiheutuvista seurauksista.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksiin kuuluu Liberialle maksettava taloudellinen korvaus. Se on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen, erityisesti kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan
                     4
                   osoitettujen määrärahojen osalta. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus ehdotuksille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Liberian tasavallalle ilmoitettiin 23. toukokuuta 2017 komission päätöksellä 2017/C 169/12
                  5
                mahdollisuudesta, että se todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla. Neuvottelut Euroopan unionin ja Liberian tasavallan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi alkavat vasta kun komission päätös 2017/C 169/12 on kumottu.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  – neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Liberian tasavallan hallituksen kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä;

                  – komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

                  – komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

                  – neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Liberian tasavallan hallituksen kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin ja Liberian tasavallan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen
                  6
                uuden pöytäkirjan tekemiseksi.

               (2)Liberian tasavallalle ilmoitettiin 23 päivänä toukokuuta 2017 komission päätöksellä 2017/C 169/12 mahdollisuudesta, että se todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla. Neuvottelut Euroopan unionin ja Liberian tasavallan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi alkavat vasta kun komission päätös 2017/C 169/12
                  7
                on kumottu,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta uusi pöytäkirja Liberian tasavallan hallituksen kanssa tehtyyn kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen.

               Komissio aloittaa nämä neuvottelut sen jälkeen, kun päätös 2017/C 169/12 on kumottu.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston ulkoisen kalastuspolitiikan työryhmää kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 177, 1.7.2016.

                     (2)

                        EUVL L 328, 12.12.2015, s. 3–43.

                     (3)

                        SWD(2020)196.

                     (4)

                        Ks. luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

                     (5)

                        (2017/C 169/12), EUVL 169/11, 30.5.2017, s. 11–16.

                     (6)

                        Euroopan unionin ja Liberian tasavallan välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus(EUVL L 328, 12.12.2015, s. 3).

                     (7)

                        Komission päätös 2017/C  169/12, annettu 23 päivänä toukokuuta 2017, Liberian tasavallalle annettavasta ilmoituksesta, jonka mukaan se mahdollisesti todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi (EUVL C 169, 30.5.2017, s. 11).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.9.2020
            COM(2020) 582 final
            LIITE
            asiakirjaan Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Liberian tasavallan hallituksen kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               LIITE

               Ohjeet Euroopan unionin ja Liberian hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan neuvottelemiseksi

               Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Liberian tasavallan hallituksen väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan tekeminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  1
                sekä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta
                  2
                19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  3
                mukaisesti.

               Jotta uudella pöytäkirjalla varmistettaisiin kestävän ja vastuullisen kalastuksen edistäminen, komissiolle annettavat neuvotteluohjeet perustuvat seuraaviin seikkoihin:

               ·varmistetaan unionin laivastoon kuuluville aluksille pääsy Liberian tasavallan kalastusalueelle ja tarvittavat luvat kalastustoiminnan harjoittamiseksi mainitulla alueella;

               ·otetaan kalastustoiminnan ympäristökestävyyden varmistamiseksi ja parantamiseksi asianmukaisesti huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot ja alueellisten kalastusjärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta kalastustoiminta kohdistuu yksinomaan käytettävissä oleviin ylijäämäisiin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyse on yhteisistä kalakannoista;

               ·pyritään saamaan unionin laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja;

               ·varmistetaan, että kalavaroihin pääsy vastaa unionin laivaston aikaisempaa ja odotettavissa olevaa toimintaa alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot;

               ·jatketaan alakohtaisen politiikan tehostamiseen tähtäävää vuoropuhelua vastuullisen kalastuspolitiikan, joka on ympäristön ja yhteiskunnan kannalta vastuullista, täytäntöönpanon edistämiseksi, ottaen huomioon asianomaisen maan määrittelemät kehitystavoitteet, erityisesti kalastustoiminnan hallinnoinnin, valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisten lausuntojen osalta; samalla otetaan huomioon paikallisten kalastusyhteisöjen toimeentulo ja edut;

               ·sisällytetään mukaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia, työelämän perusoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa.

               Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               –unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               –taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               –alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.

               Liberian tasavallalle ilmoitettiin 23 päivänä toukokuuta 2017 komission päätöksellä 2017/C 169/12
                  4
                mahdollisuudesta, että se todetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla. Neuvottelut Euroopan unionin ja Liberian tasavallan hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti alkavat vasta kun komission päätös 2017/C 169/12 on kumottu.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus /* KOM/2011/0417 lopullinen */

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (4)

                        (2017/C 169/12), EUVL 169/11, 30.5.2017, s. 11–16.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut maantieteellisiä merkintöjä koskevasta Euroopan unionin ja Mongolian kahdenvälisestä sopimuksesta

               PERUSTELUT

               Komissio ehdottaa neuvotteluja maantieteellisiä merkintöjä koskevasta kahdenvälisestä sopimuksesta Euroopan unionin (EU) ja Mongolian välillä.

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaaminen kansainvälisellä tasolla on yksi EU:n kauppapolitiikan kulmakivistä. EU käy neuvotteluja EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta joko kauppasopimuksin tai erillisin sopimuksin.

               EU ja sen jäsenvaltiot ja Mongolia ovat allekirjoittaneet kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 2017. Puitesopimuksen 27 artiklan 1 kohdassa, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamista, osapuolet sopivat tekevänsä mahdollisimman pian maantieteellisiä merkintöjä koskevan kahdenvälisen sopimuksen.

               Maantieteelliset merkinnät ovat jo pitkään olleet tunnettuja Mongoliassa, jossa on tällä hetkellä 20 maantieteellistä merkintää, jotka on rekisteröity kansallisella tasolla erityisen lain nojalla. Koska Mongolian perinteiset tuotteet ovat maineikkaita, maantieteellisten merkintöjen käytöstä on mahdollisuus saada merkittävää taloudellista hyötyä.

               Tällä aloitteella pannaan täytäntöön velvoite tehdä EU:n ja Mongolian kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa määrätty maantieteellisiä merkintöjä koskeva kahdenvälinen sopimus.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Maantieteellisiä merkintöjä koskevan sopimuksen tekeminen Mongolian kanssa on yhdenmukainen EU:n maantieteellisiä merkintöjä koskevan politiikan edistämiseen sovellettavan yleisstrategian kanssa. Aloitteen tavoitteena on tarjota korkean tason suoja tietyille EU:n maantieteellisille merkinnöille Mongoliassa ja Mongolian maantieteellisille merkinnöille EU:ssa. Aloite antaa maantieteellisillä merkinnöillä varustettujen tuotteiden tuottajille kilpailuedun. Erityisesti Mongolian pientuottajien pääsy erittäin laajoille EU:n markkinoille paranee. EU:lla on maantieteellisten merkintöjen osalta yksinomainen toimivalta suojata elintarvikkeiden, maustettujen viinien, viinien ja tislattujen alkoholijuomien kaltaisia maataloustuotteita EU:n tasolla. Sitä vastoin muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisiä merkintöjä varten ei ole tällä hetkellä olemassa EU:n tason suojajärjestelmää.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Maantieteellisiä merkintöjä koskevasta kahdenvälisestä sopimuksesta neuvotteleminen Mongolian kanssa on EU:n ulkoisten toimien mukaista ja erityisesti maantieteellisten merkintöjen politiikan edistämistä koskevaan EU:n strategiaan liittyvien unionin tavoitteiden mukaista.

               2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •
                     Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •
                     Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta

               •
                     Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •
                     Vaikutustenarviointi

                  Aloitteesta ei ole tehty vaikutustenarviointia, koska vaihtoehtoisia toimintavaihtoehtoja ei ole. On mahdollista, että Mongolia liittyy tulevaan alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan, jonka jäsen EU on. Tällä hetkellä kuitenkin soveltuvin toimintavaihtoehto kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tavoitteen saavuttamiseksi ja mainitun sopimuksen täytäntöönpanemiseksi on EU:n ja Mongolian välinen maantieteellisiä merkintöjä koskeva sopimus. Etenemissuunnitelma maantieteellisiä merkintöjä koskevaa EU:n ja Mongolian sopimusta varten julkaistiin 11. kesäkuuta 2019
                     1
                  .

               •
                     Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •
                     Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               3.SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               •Oikeusperusta

                  Aloite kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 1 kohdan nojalla, sillä se on osa yhteistä kauppapolitiikkaa, joka liittyy muun muassa maantieteelliset merkinnät kattaviin teollis- ja tekijänoikeuksien kaupallisiin näkökohtiin.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukainen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Sopimuksella ei ole suoraa vaikutusta EU:n talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2021 toisella neljänneksellä.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  – neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut maantieteellisiä merkintöjä koskevasta kahdenvälisestä sopimuksesta Euroopan unionin (EU) ja Mongolian välillä,

                  – komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa,

                  – neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut maantieteellisiä merkintöjä koskevasta Euroopan unionin ja Mongolian kahdenvälisestä sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja sen jäsenvaltiot ja Mongolia ovat allekirjoittaneet kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen
                  2
               , joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 2017.

               (2)Puitesopimuksen 27 artiklan 1 kohdassa osapuolet sopivat tekevänsä mahdollisimman pian maantieteellisiä merkintöjä koskevan kahdenvälisen sopimuksen, ja kyseinen velvoite pannaan täytäntöön tekemällä kyseisessä puitesopimuksessa määrätty maantieteellisiä merkintöjä koskeva kahdenvälinen sopimus,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta maantieteellisiä merkintöjä koskeva kansainvälinen sopimus Mongolian kanssa.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä 25.1.2021

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_en

                     (2)

                        Puitesopimus Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mongolian kumppanuudesta ja yhteistyöstä (EUVL L 326, 9.12.2017, s. 7).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.1.2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            LIITE
            asiakirjaan
            suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut maantieteellisiä merkintöjä koskevasta Euroopan unionin ja Mongolian kahdenvälisestä sopimuksesta

               LIITE

               NEUVOTTELUOHJEET maantieteellisiä merkintöjä koskevaa Euroopan unionin ja Mongolian välistä SOPIMUSTA VARTEN

               A. SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

               Sopimuksen olisi koskettava yksinomaan maataloustuotteiden, elintarvikkeiden, viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maustettujen viinien maantieteellisiä merkintöjä koskevia määräyksiä.

               B. SOPIMUKSEN EHDOTETTU SISÄLTÖ

               Sopimuksen perustana olisi käytettävä teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta TRIPS-sopimusta, jota olisi sopimuksella myös täydennettävä. Pyrkimyksenä olisi oltava maantieteellisiin merkintöihin liittyvien oikeuksien korkeampitasoinen, asianmukainen ja tehokas suojelu ja täytäntöönpano, joka ylittää TRIPS-sopimuksen nykyiset säännöt. Sopimuksella pitäisi pyrkiä tehostamaan maantieteellisiin merkintöihin liittyvien oikeuksien täytäntöönpanoa myös digitaalisessa ympäristössä ja rajoilla (myös viennissä).

               Sopimuksella pitäisi luoda asianmukaisia yhteistyömekanismeja osapuolten välille tukemaan sen täytäntöönpanoa samoin kuin maantieteellisiä merkintöjä koskevaa säännöllistä vuoropuhelua, jotta voidaan edistää tietojen vaihtoa osapuolten lainsäädännöllisistä prosesseista sekä kokemusten vaihtoa täytäntöönpanosta ja konsultoinnista kolmansien maiden osalta.

               Sopimuksessa olisi määrättävä suorasta suojasta ja tosiasiallisesta tunnustamisesta sopimalla maantieteellisten merkintöjen luettelosta (viinit, väkevät juomat, maataloustuotteet ja elintarvikkeet). Tällaisen suojan tason olisi oltava korkea, ja sen olisi perustuttava TRIPS-sopimuksen 23 artiklaan. Siihen pitäisi sisältyä suoja harhaanjohtavia mielleyhtymiä vastaan, tehostettu täytäntöönpano (hallinnolliset toimenpiteet mukaan lukien), aikaisempien vilpittömässä mielessä käytössä olleiden tavaramerkkien samanaikainen esiintyminen, suoja myöhempää yleistymistä vastaan sekä määräykset uusien maantieteellisten merkintöjen lisäämisestä luetteloon. Olisi pyrittävä ratkaisemaan yksittäisiä aiempia oikeuksia koskevat kysymykset, jotka liittyvät esimerkiksi kasvilajikkeisiin, tavaramerkkeihin taikka yleisiin tai muihin laillisiin aiempiin käyttötarkoituksiin, jotta nykyiset kiistat pystyttäisiin ratkaisemaan oikeudenmukaisella ja molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla.

               Kaikille sopimuksessa luetelluille maantieteellisille merkinnöille olisi varmistettava tosiasiallinen suoja sopimuksen voimaantulopäivästä lähtien.

               Institutionaalinen määräys

               Sopimuksella olisi perustettava sekakomitea seuraamaan sopimuksen täytäntöönpanoa.

               Todistusvoimaiset kielet

               Sopimuksen, jonka pitäisi olla yhtä todistusvoimainen kaikilla EU:n virallisilla kielillä, olisi sisällettävä asiaa koskeva kielilauseke.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 518 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Maltan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Maltan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Malta kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Maltan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Maltaa koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (4)Malta toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  4

               (6)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ennakoi vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, supistuu 0,9 prosenttiin vuonna 2019 ja kasvaa tämän jälkeen vain vähän niin, että vuonna 2020 ylijäämä on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuosina 2021 ja 2022 se on 1,1 prosenttia. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellinen budjettitasapaino, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon ja supistuvan 46 prosentista vuonna 2018 vähitellen siten, että se on noin 33 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Maltan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan menojen kehitystä olisi seurattava tarkkaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun otetaan huomioon tulojen vakauteen tulevaisuudessa mahdollisesti kohdistuvat riskit.

               (7)Ikäsidonnaisten julkisten menojen kasvu on riski julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle. Eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmistä aiheutuvien ikäsidonnaisten julkisten menojen odotetaan kasvavan huomattavasti muihin EU-maihin verrattuna, mikä viittaa velkaantumisen lisääntymisriskiin pitkällä aikavälillä. Eläkkeiden riittävyyden parantamiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla muun muassa lisätään kannustimia yksityisiin eläkesäästöihin ja vapaaehtoisiin ammatillisiin lisäeläkkeisiin. Käynnissä olevilla toimilla on edistetty työvoiman tarjonnan lisäämistä ja työurien pidentämistä, mikä on vaikuttanut myönteisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteeseen. Vuonna 2018 hallitus mukautti järjestelmää siten, että siihen sisällytettiin eläkeiän saavuttamisen jälkeen suoritetut maksut, ja mahdollisti sen, että alle 65-vuotiaat itsenäiset ammatinharjoittajat ja osa-aikaisesti työssäkäyvät eläkeläiset voivat maksaa ansiotuloihinsa suhteutettuja eläkemaksuja, millä edistetään työurien pidentämistä. Lakisääteisen eläkeiän, jota nostetaan asteittain nykyisestä 62 vuoden tasosta, on kuitenkin määrä pysyä vuoden 2027 jälkeen ennallaan 65 vuodessa siitä huolimatta, että eliniänodotteen odotetaan pidentyvän edelleen. Vuonna 2018 perustetun eläkestrategiatyöryhmän on määrä julkaista joulukuuhun 2020 mennessä raportti, jossa esitetään suosituksia eläkejärjestelmän riittävyyden ja kestävyyden parantamiseksi. Terveydenhuollon alalla käynnissä on toimenpiteitä, joilla pyritään hajauttamaan palveluja sairaaloista perusterveydenhuoltoon ja parantamaan pitkäaikaishoitopalvelujen tarjontaa. Tämänhetkiset suunnitelmat laajentaa julkisten sairaaloiden avohoidon kapasiteettia voivat auttaa lyhentämään hoitoonpääsyaikoja tietyillä erikoisaloilla. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan hyödynnetty kokonaisvaltaisesti muita toimenpiteitä, joilla vähennettäisiin tarpeetonta hoitoonohjausta erikoislääkäreille ja päivystyshoidon epäasianmukaista käyttöä ohjaamalla muita kuin varsinaisia päivystyspotilaita avohoidon piiriin, mikä estää järjestelmän tehokkuuden parantamisen. Palveluja pyritään hajauttamaan sairaaloista perusterveydenhuoltoon panemalla täytäntöön uusi terveyskeskusten konsepti ja tekemällä investointeja, joilla pyritään asteittain laajentamaan sähköisten terveyspalvelujen käyttöä. Koska pitkäaikaishoidon tarve on kasvussa, vuosina 2017–2018 otettiin käyttöön uudenlaisia avohoito- ja kotihoitopalveluja. Eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyy potentiaalia, mutta niiden vaikutus julkisen talouden kestävyyteen ei ole vielä konkretisoitunut.

               (8)Maltassa on kymmenen viime vuoden aikana tapahtunut selvä siirtymä kohti palvelualaa, joka painottuu voimakkaasti kansainvälisiin aloihin, kuten rahoituspalveluihin, matkailuun ja etäpelaamiseen. Palvelusektorin laajeneminen on osaltaan vauhdittanut talouskasvua ja johtanut suureen vaihtotaseen ylijäämään. Samaan aikaan yhä lisääntyvä riippuvuus aloista, joiden katsotaan olevan alttiita rahoitusjärjestelmän eheyteen kohdistuville riskeille, aiheuttaa haasteita hallintokehykselle ja kohdistaa painetta valvonta- ja täytäntöönpanovalmiuksiin. Erityisesti rahoitus- ja pelialan koko ja toimet kryptovaluuttatoimijoiden houkuttelemiseksi edellyttävät rahanpesun torjunnan tehokasta täytäntöönpanoa. Myönteisiä edistysaskeleita ovat äskettäinen rahanpesun selvittelykeskuksen henkilöstön ja määrärahojen lisääminen sekä sen menettelyjen ja prosessien tehostaminen. Myös hallintojärjestelmässä erityisesti korruptiontorjunnan alalla vallitsevat puutteet voivat vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja investointeihin. Eri hallintotasoilla on olemassa erityisesti eturistiriitojen riski. Lisäksi poliisin talousrikosyksikössä ei tällä hetkellä ole riittävästi henkilöstöä. Tässä yhteydessä on tärkeää, että lainsäädäntökehyksen lujittamisen lisäksi varmistetaan sen oikea-aikainen ja perinpohjainen täytäntöönpano. Hallintokehyksen parantaminen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen ovat keskeisiä tekijöitä Maltan houkuttavuuden säilyttämiseksi ja talouden suojelemiseksi maineriskeiltä.

               (9)Vakuutusalaan kohdistuu passiivisen valvonnan riskejä, joiden osalta kansallisten ja ulkopuolisten valvontaviranomaisten välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää. Toisin kuin pankkisektorilla, vakuutusalalla tytäryhtiöiden valvonta perustuu kotivaltion harjoittamaan valvontaan, eli Maltaan rekisteröidyt ja muissa maissa vakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt ovat Maltan sääntelyviranomaisen suorassa valvonnassa. Valvontavalmiuksia ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu riittävästi. Lisäksi tiukka valvonta on tarpeen siksi, että vakuutusliiketoimintamallit ja -tuotteet ovat monimutkaisia ja kiinnostus erillisyhtiöiden perustamiseen ja laajentamiseen on kasvussa.

               (10)Käynnissä on uudistuksia, joilla pyritään parantamaan edelleen oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja oikeusjärjestelmää. Niihin kuuluu erityisesti uuden, ylimmästä syyttäjästä ja poliisista riippumattoman syyttäjälaitoksen perustaminen, jota on suositellut myös Euroopan neuvoston Demokratiaa oikeusteitse -komissio (Venetsian komissio) joulukuussa 2018 antamassaan Maltaa koskevassa lausunnossa. Jotta investoinneista voidaan hyötyä täysipainoisesti, edellytyksenä on lisäksi hallintokehyksen lujittaminen, muun muassa tehokas oikeudellinen täytäntöönpano ja korruption torjunta.

               (11)Innovatiivisten yritysten osuus on vieläkin yleistä kehitystä jäljessä. Tuloksia tutkimuksen ja innovoinnin alalla on tarpeen parantaa älykkään erikoistumisen avulla, jotta voidaan edistää tuottavuuden kasvua. Malta ei ole vielä ryhtynyt laatimaan johdonmukaista ja kattavaa pitkän aikavälin kilpailukykystrategiaa, jolla kotimaista taloutta voitaisiin nostaa arvoketjussa ylöspäin. Kun otetaan huomioon Maltan erikoistuminen nopeasti kasvaviin palveluihin ja sen lohkoketjuteknologiaan liittyvät pyrkimykset, on ratkaisevan tärkeää investoida entistäkin enemmän hallinto- ja valvontavalmiuksiin. Lisäksi Maltan innovointikyvyn parantaminen edellyttää lisäinvestointeja aineettomiin hyödykkeisiin, muun muassa tutkimukseen ja kehitykseen, sekä osaamisvajeisiin puuttumista ja tieteen ja yritysmaailman välisten yhteyksien helpottamista. Nämä toimet olisi toteutettava osana tutkimus- ja innovointijärjestelmän hallinnoinnin tehostamista.

               (12)Maltan on edistettävä siirtymistä kestävämpään ja resurssitehokkaampaan talouteen esimerkiksi investoimalla hyödyntämättömään potentiaaliin, joka liittyy energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin, vesihuoltojärjestelmään, jätehuoltoon, ilmastoinnin lisääntyvien päästöjen torjuntaan, ilmastotoimiin ja kestävään liikkuvuuteen, jolla hillitään tieliikenteen päästöjä. Maltan liiketoimintaympäristön vakavimpiin heikkouksiin kuuluvat liikenneruuhkat, jotka johtuvat siitä, että kuljetuksissa ja työmatkaliikenteessä on vain vähän vaihtoehtoja yksityisautoilulle ja että autotiheys on suuri. Tämä on edelleen merkittävä haaste. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viiden viime vuoden aikana. Uusiutuvien energialähteiden osuus energiayhdistelmässä kasvoi 7,2 prosenttiin vuonna 2017, mikä on hieman enemmän kuin vuosille 2017–2018 määritellyn ohjeellisen kehityspolun mukainen taso (6,5 %). Energian loppukulutus on Maltassa kuitenkin jatkuvassa kasvussa. Eri aloilla tarvitaan lyhyellä aikavälillä lisäinvestointeja, jotta voidaan saavuttaa vuodeksi 2020 asetetut uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat kansalliset tavoitteet. Tutkimus- ja kehitysrahoitusta tai tukitoimia olisi kohdennettava sellaisten uusien tai parannettujen teknologioiden kehittämiseksi, joilla pyritään ratkaisemaan ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksiä. Asuntomarkkinabuumista aiheutuvat ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset kustannukset edellyttävät tiiviimpää seurantaa. Rakennusjätteen hävittämiseen olisi sovellettava kiertotalouden periaatteita sen ympäristövaikutusten rajoittamiseksi. Asumiskustannusten nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin on kiinnitettävä huomiota.

               (13)Maltan työllisyysaste on nyt EU:n keskiarvoa korkeampi ja nousee edelleen. Tässä yhteydessä sovellettavalla erityispainotuksella voitaisiin edistää vammaisten henkilöiden tilannetta. Sukupuolten välinen työllisyysero on edelleen EU:n suurin, ja naisten osallistuminen työmarkkinoille alkaa vähentyä voimakkaasti 35 ikävuoden tienoilla, mikä johtuu suurelta osin hoitovelvollisuuksista. Tämä puute voitaisiin korjata lisäämällä työttömille omaishoitajille myönnettävää työmarkkinatukea. Kasvava riippuvuus ulkomaisesta työvoimasta työvoimapulan ja osaamisvajeen paikkaamisessa aiheuttaa sosiaalisia ja kestävyyshaasteita. Työmarkkinoita, osaamista ja sosiaalista osallisuutta koskevien toimintapoliittisten aloitteiden seurantaa ja arviointia olisi hyvä parantaa.

               (14)Malta investoi koulutukseen suhteellisen runsaasti varoja, mutta tämä ei vielä näy yleisenä tulosten paranemisena. Investointistrategiassa olisi hyödyllistä kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien tilanteen parantamiseen, jotta strategia olisi sosiaalisten oikeuksien pilariin kuuluvan laadukasta ja osallistavaa koulutusta koskevan periaatteen mukainen. Koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä huolimatta keskeytysaste on edelleen EU:n korkeimpia. Hiljattain toteutetuilla toimenpiteillä pyritään parantamaan myös korkea-asteen koulutuksen osallistavuutta, mutta tutkinnon suorittaneiden osuus on edelleen alle EU:n keskiarvon ja johtaa osaamishaasteisiin. Osallistuminen aikuiskoulutukseen on kasvussa mutta on matalan osaamistason työntekijöiden ja työvoiman ulkopuolella olevien kohdalla edelleen vähäistä.

               (15)Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, kuten vuonna 2019 annetussa euroaluetta koskevassa suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Malta on toteuttanut toimenpiteitä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mutta maksettujen rojaltien ja osinkojen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Koska Maltaan sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolelle maksettavista osinko-, korko- ja rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan maassa. Vaikka Maltan NID-vähennysjärjestelmä auttaa vähentämään velanoton suosimista, järjestelmän veronkierron vastaiset säännökset yhdistettynä avokätiseen tuottoprosenttiin ja osakepohjaiseen järjestelmään antavat aihetta tarkalle seurannalle, jotta voidaan estää järjestelmän käyttäminen väärin aggressiivisessa verosuunnittelussa. Vaikka Maltan yksityissijoittajaohjelman ja Maltan asuinpaikka- ja viisumiohjelman myötä ei automaattisesti myönnetä verotuksellista kotipaikkaa, vaatimusten täyttyessä tulot voidaan vapauttaa veroista sellaisia henkilöitä, joiden kotipaikka on muualla, koskevan järjestelmän perusteella ilman merkittäviä fyysisen läsnäolon vaatimuksia, jos tuloja ei siirretä Maltalle. Nämä järjestelmät saattavat helpottaa aggressiivista verosuunnittelua, ja OECD on todennut, että niihin liittyy suuri väärinkäytön riski siten, että niitä käytetään kiertämään rahoitustilejä koskeva automaattinen tietojenvaihto.

               (16)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  6
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Malta voisi mainituilla aloilla hyödyntää EU:n rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla.

               (17)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (18)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Maltan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.varmistaa terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien julkistaloudellisen kestävyyden muun muassa rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä ja mukauttamalla lakisääteistä eläkeikää ottaen huomioon elinajanodotteen odotetun pitenemisen;

               2.puuttuu verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua erityisesti toiseen maahan tapahtuvien maksujen välityksellä; lujittaa yleistä hallintokehystä muun muassa jatkamalla korruption havaitsemiseen tähtääviä toimia ja korruptioon liittyviä syytetoimia; jatkaa rahanpesun torjuntakehyksen käynnissä olevaa lujittamista, erityisesti sen täytäntöönpanon osalta; lujittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, erityisesti tuomareiden nimittämistä ja irtisanomista koskevia takeita, ja perustaa erillisen syyttäjälaitoksen;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, luonnonvarojen hallintaan, resurssi- ja energiatehokkuuteen, kestävään liikenteeseen, liikenneruuhkien vähentämiseen sekä osallistavaan koulutukseen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.