               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 329 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Espanjan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Espanjan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Espanja kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Espanjan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Espanjaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Raporttiin sisältyi myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  9
                Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Sekä julkisen talouden että kotitalouksien suuri ulkomainen ja kotimainen velka aiheuttaa edelleen haavoittuvuutta korkean työttömyyden oloissa. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää maan omaan talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon Espanjan talouden suuruusluokka, myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riskiä. Vaikka vaihtotase on kohentunut, ulkomaisen nettovelan ei ennusteta saavuttavan varovaista tasoa lyhyellä aikavälillä. Yksityisen sektorin velkaantumisen purkaminen etenee suunnitellusti, osittain suotuisten kasvuolosuhteiden tuella. Velkaantumisen purkamistarve on kuitenkin suuri, ja julkinen velka on edelleen mittava. Toimenpiteitä on toteutettu rahoitusalalla sekä yritysten ja yksityishenkilöiden maksukyvyttömyysmenettelyjen osalta, mutta innovoinnin ja osaamisen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamisen osa-alueilla tarvitaan lisää toimia.

               (3)Espanja toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016 ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  10
               .

               (5)Espanjaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Espanja suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa saavuttavansa julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Liiallisen alijäämän korjaamisen suunnitellaan näin ollen toteutuvan vuotta myöhempään kuin neuvosto tällä hetkellä suosittaa, sillä julkisen talouden toimet ja alijäämätavoitteet jäivät suosituksia heikommiksi vuosina 2014 ja 2015. Tavoitteiden mukaan keskus- ja aluehallinnon menosäästöt, joiden vaikutus on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joista ilmoitettiin vastauksena komission 9 päivänä maaliskuuta 2016 antamaan itsenäiseen suositukseen, toteutetaan täysimääräisesti. Alijäämän suunnitellaan supistuvan sen jälkeen edelleen siten, että se on 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista rahoitusasemaa ei kuitenkaan suunnitella saavutettavan vakausohjelman ohjelmakaudella. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan vuosina 2016 ja 2017 vain hieman eli noin –2 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen ja heikkenevän hitaasti -2¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden velka väheni vain marginaalisesti vuonna 2015 ja oli 99,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan odotetaan vähenevän hieman vuosina 2016 ja 2017 ja selvemmin kahtena seuraavana vuonna siten, että se on 96 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun perusjäämää muuttuu ylijäämäiseksi. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuosina 2016 ja 2017, mutta jossain määrin optimistinen sen jälkeen. Skenaario on Espanjan riippumattoman finanssipolitiikan instituution (AIReF) hyväksymä. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, eli vakausohjelman alijäämätavoitteita suurempi. Espanjan ei tämän vuoksi ennusteta korjaavan liiallista alijäämäänsä vuonna 2016, kuten neuvosto on suosittanut. Ohjelman alijäämätavoitteisiin liittyvät riskit johtuvat pitkälti epävarmuustekijöistä, jotka koskevat maalis-huhtikuun 2016 toimenpiteisiin perustuvien säästöjen toteuttamista. Koska rakenteellisen alijäämän ennustetaan lisääntyvän hieman molempina vuosina, julkisen talouden toimet eivät vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia vaatimuksia. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Espanja ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 1 kohdan mukaan komissio seuraa säännöllisesti toimia, joita Espanja toteuttaa viimeisimmän SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen johdosta. Tämän vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto toteuttaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaiset aiheelliset toimenpiteet.

               (7)Espanjan julkisen talouden kehystä on vahvistettu vuodesta 2012 lähtien, jotta voidaan muun muassa estää poikkeamat ja varmistaa, että kaikilla hallinnon tasoilla noudatetaan niille asetettuja alijäämä-, velka- ja menotavoitteita. Vuoden 2015 puolivälissä hyväksyttiin alueellisella tasolla (vapaaehtoisesti) sovellettava sääntö, jolla pyritään rajoittamaan terveydenhuolto- ja lääkemenojen kasvua. Lisäksi marraskuussa 2015 hallitus ja lääketeollisuuden edustajat allekirjoittivat sopimuksen, jolla helpotetaan lääkemenojen järkeistämistä. Tästä huolimatta vuonna 2015 useimmat alueet ja sosiaaliturvarahastot jäivät tuntuvasti kansallisista finanssipoliittisista tavoitteistaan. Keskus-, alue- ja paikallishallinnon alasektorit eivät noudattaneet talouden vakautta koskevaa lakia, ja lääkemenojen kasvu erityisesti sairaaloissa lisääntyi edelleen, vaikka huomioon ei otettaisi hepatiitti C:n hoitoon tarkoitettuja uusia tuotteita.

               (8)Julkisten hankintojen alalla tulokset ovat Espanjassa hyviä lainsäädännön laadun ja muutoksenhakumenettelyjen saatavuuden osalta. Julkisia hankintoja on rationalisoitu erityisesti yhteisten hankintajärjestelyjen avulla. Julkisten hankintojen toteuttamisessa on kuitenkin eroja eri hallintoviranomaisten välillä ja riittämättömät valvontamekanismit haittaavat julkisia hankintoja koskevien sääntöjen asianmukaista soveltamista. Komission tietoon tulleiden julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön oletettujen rikkomisten määrä on ollut suhteellisen korkea viime vuosina. Espanjan valtionhallinnon tarkastusvirasto on lisäksi todennut joitakin heikkoustekijöitä, kuten suorahankintojen käyttö, sopimusten toistuva muuttaminen, sopimusten pilkkominen pienempiin osiin sekä eräiden tarjouskilpailuasiakirjojen ja hallinnollisten päätösten epätäsmällisyys ja epäselvyys.

               (9)Espanja on edistynyt merkittävästi rahoitusalan rakenneuudistuksessa. Laki säästöpankkien hallinnon lujittamiseksi ja pankkisäätiöiden hallussa olevien enemmistöosuuksien supistamiseksi on pantu täytäntöön. Valtion tukemien pankkien rakenneuudistussuunnitelmien toteuttaminen on edistynyt hyvin. Espanjan keskuspankki on muuttanut luottolaitosten nykyistä tilinpäätösjärjestelmää ja hyväksynyt omaisuudenhoitoyhtiö SAREBia koskevia uusia säännöksiä. Uusien säännösten avulla SAREB voi käsitellä arvonalentumisia asianmukaisesti, ja ne auttavat sitä mukauttamaan velkaantumisen vähentämistä koskevia toimenpiteitä uskottavien markkinaoletusten mukaisesti.

               (10)Viime vuosina toteutetut työmarkkinauudistukset ovat saaneet työllisyyden reagoimaan paremmin kasvun, ja työpaikkojen luominen on elpynyt kasvaneen joustavuuden ja jatkuvan palkkamaltin tukemana. Työehtosopimukset ovat tukeneet tätä kehitystä, myös kesäkuussa 2015 allekirjoitetun eri ammattialat kattavan sopimuksen ansiosta. Kokonaistyöllisyyden viimeaikainen kasvu perustuu lähinnä määräaikaisiin työsuhteisiin, vaikka äskettäin allekirjoitettujen pysyvien työsopimusten määräkin kasvaa hitaasti. Kannustimia uusien pysyvien työntekijöiden palkkaamiseen on edelleen käytetty vähän. Tilapäisten työntekijöiden osuus on yhä EU:n suurimpia, ja mahdollisuudet siirtyä määräaikaisesta vakituiseen työsopimukseen ovat säilyneet heikkoina. Määräaikaisten työsopimusten lyhyt kesto heikentää kannustimia investoida inhimilliseen pääomaan, mikä haittaa tuottavuuden kasvua. Vaikka työllisyystilanne paraneekin nopeasti, erityisesti nuorten työttömyysaste on edelleen hyvin korkea, ja työttömyyden keskimääräinen kesto on pidentymässä. Pitkäaikaistyöttömyyden pysyminen jatkuvasti korkealla tasolla merkitsee, että työttömyys uhkaa vakiintua tasolleen, mikä vaikuttaa kielteisesti työ- ja sosiaalisiin oloihin. Lähes 60 prosentilla pitkäaikaistyöttömistä on matala osaamistaso. Tämä edellyttää asianmukaista aktiivista ja passiivista työmarkkina- ja koulutuspolitiikkaa, joilla puututaan laaja-alaisiin osaamiseen kohtaanto-ongelmiin ja ehkäistään ammattitaidon vanhentumista. Vuorovaikutus työnantajien kanssa koulutusohjelmia suunniteltaessa on edelleen vähäistä.

               (11)Aktivointitoimien ja aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tuloksellisuus riippuu pitkälti työvoimapalvelujen valmiuksista suunnitella ja tarjota yksilöllistä tukea. Aktiivisen työmarkkinapolitiikan viimeaikaisten uudistusten toteuttaminen etenee hitaasti, ja julkisten työvoimapalvelujen valmiudet tarjota tuloksellista ja yksilöllistä neuvontaa sekä työnhakuapua ovat edelleen heikot. Alueellisten julkisten työvoimapalvelujen ja yksityisten työnvälitystoimistojen yhteistyö on edelleen vähäistä. Myös työvoima- ja sosiaalipalvelujen yksikköjen välinen yhteistyö vaihtelee alueittain, mikä haittaa koordinoidun avun tarjoamista työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille henkilöille, erityisesti vähimmäistoimeentulotuen saajille. Toimeentulotukijärjestelmissä ja esimerkiksi niiden maksujärjestelyissä, kelpoisuusvaatimuksissa, kattavuudessa ja riittävyydessä on huomattavia alueellisia eroja. Myös sosiaalietuuksien siirtämisen vaikeudet haittaavat alueiden välistä ammatillista liikkuvuutta. Lisäksi tiedottaminen siitä, miten vähimmäistoimeentulojärjestelmistä voi siirtyä työelämään, on melko vähäistä. Espanja valmistelee parhaillaan maan kansallisten ja alueellisten toimeentulotukijärjestelmien karttaa, joka kattaa kansallisen ja alueellisen tason. Vaikka joitakin toimenpiteitä on otettu käyttöön, perhe-etuuksien ja asumistuen vaikutus köyhyyden vähentämisessä on edelleen vähäistä. Asianmukaisen ja kohtuuhintaisen lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon tarjonnan puute estää erityisesti naisia ottamasta vastaan työtä.

               (12)Työllisyyden alakohtaisen jakautumisen muutokset ovat olleet yhä nopeampia vuodesta 2008 alkaen, ja myös osaamisen kohtaanto-ongelmat ovat lisääntyneet. Matala yleinen osaamistaso rajoittaa siirtymistä korkeampaa arvonlisää tuottaviin toimintoihin ja heikentää tuottavuuden kasvua. Vaikka korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on suuri, osaamisen tarjonta ei vastaa riittävästi työmarkkinoiden tarpeita. Korkea-asteen tutkinnon hiljattain suorittaneiden työllistymisaste on Euroopan alhaisimpia, ja merkittävä osa heistä työskentelee tehtävissä, jotka eivät edellytä korkea-asteen tutkintoa. Vaikka tilanne on hieman kohentunut viiden viime vuoden aikana ja kehitystä on tuettu aloitteilla yritysten edustuksen lisäämiseksi korkeakoulujen johtokunnissa, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö on edelleen vähäistä. Akateemisen henkilöstön vähäinen liikkuvuus, korkeakoulujen hallintojärjestelmän jäykkyys ja tutkimustulosten siirtoyksikköjen (Oficinas de transferencia de Resultados de Investigación) toiminnan hallinnolliset esteet vaikeuttavat tiiviimpää yhteistyötä.

               (13)Tutkimus- ja innovaatiopolitiikalla on Espanjassa lukuisia haasteita. Julkisen ja yksityisen sektorin tutkimuksen välinen vuorovaikutus on vähäistä. Espanjan T&K-intensiteetti (T&K-menojen suhde BKT:hen) ja innovaatiosuorituskyky ovat edelleen laskussa. Innovatiivisia yrityksiä on suhteellisen vähän, ja julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten väliseen yhteistyöhön ei ole juurikaan kannustimia. Espanjan tulokset ovat heikkoja useimmilla yritysten innovaatiotoiminnan indikaattoreilla mitattuna. T&K-intensiteetin ero koko EU:n tasoon verrattuna on erityisen huomattava, kun tarkastellaan yksityisen sektorin T&K-investointeja (Espanjassa menot 0,6 prosenttia verrattuna 1,3 prosenttiin koko EU:ssa). Riskipääomaa ei edelleenkään käytetä Espanjassa laajalti, varsinkaan siemenvaiheessa. T&K-politiikan heikko koordinointi Espanjassa on johtanut siihen, että investointitoiminnan sekä tiedeyhteisön ja yritysten yhteistyön edistämiseen tähtäävät elimet ja ohjelmat ovat alueellisesti hajanaisia. Tämä aiheuttaa huomattavia haasteita yrityksille ja etenkin pienille yrityksille. Yritysten vähäinen osallistuminen innovaatiotoimintaan saattaa viitata siihen, että innovaatiomyönteiset perusedellytykset ja kannustimet puuttuvat. Kuten ERACin (Eurooppalaisen tutkimusalueen komitea) vuonna 2014 toteuttamassa Espanjan tutkimus- ja innovointijärjestelmää koskevassa vertaisarvioinnissa korostettiin, menestyneimpien julkisten tutkimusjärjestelmien arviointi- ja vastuuvelvollisuusaste on korkeampi kuin Espanjassa. Julkista rahoitusta korkeakoulujen ja julkisten tutkimuslaitosten T&K-toimintaan ei yleensä myönnetä saavutettujen tulosten perusteella, mikä heikentää kannustimia parantaa tieteellisten tuotosten laatua ja tarkoituksenmukaisuutta.

               (14)Espanjalaisten yritysten pieni keskimääräinen koko auttaa selittämään talouden jatkuvaa heikkoa tuottavuutta. Yrityskoon kasvu sekä inhimillisen pääoman, innovoinnin, teknologian, rahoituksen saatavuuden ja tehokkaan oikeusjärjestelmän kehittäminen voisivat lisätä kokonaistuottavuutta. Vuonna 2015 yritysten investoinnit lisääntyivät dynaamisten kysyntäolosuhteiden, alhaisten lainakustannusten ja yrityssektorin ja kotitalouksien taseiden tervehdyttämisen ansiosta. Espanja on toteuttanut erilaisia toimenpiteitä helpottaakseen yritysten kasvua. Esimerkiksi hiljattain annetun yritysrahoitusta koskevan lain odotetaan helpottavan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saantia. Lisäksi pk-yrityksiä koskevan uuden lainsäädännön mahdollisten vaikutusten ennakkoarvioinnista on tullut pakollista. Yrityksen perustamiseen ja tiettyjen taloudellisten toimintojen käynnistämiseen kuluva aika ja tarvittavien lupien määrä ovat kuitenkin edelleen suhteellisen merkittäviä.

               (15)Espanjan alueiden väliset huomattavat sääntelykäytännön erot, myös yritystoiminnan lupamenettelyjen osalta, voivat rajoittaa yritysten kasvukykyä. Markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain tavoitteena on vähentää esteitä, jotka haittaavat taloudellisen toiminnan harjoittamista ja markkinoille pääsyä kaikilla Espanjan alueilla, ja parantaa sääntelyä. Lailla voi olla merkittävä vaikutus investointien esteiden poistamiseen, ja se voi helpottaa yritysten luvansaantia, liiketoimintaa ja kasvua. Vaikka laki on nyt kolmatta vuotta voimassa, sen täytäntöönpano aluehallituksissa on ollut verkkaista. Myös vähittäiskaupan alan vuoden 2014 uudistuksen hyötyjen toteutuminen edellyttää, että aluehallitukset hyväksyvät tarvittavat täytäntöönpanosäädökset. Lisäksi asiantuntijapalvelujen alalle pääsyn esteiden poistaminen parantaa todennäköisesti tuottavuutta muilla aloilla, joilla kyseisiä palveluja käytetään. Palveludirektiivi on saatettu osaksi Espanjan kansallista lainsäädäntöä, mutta säänneltyjä ammatteja ja ammatillisia yhdistyksiä koskevan sääntelykehyksen horisontaalisessa uudistuksessa ei ole edistytty, lukuun ottamatta yhdistysten antamaa hyväksyntää hankkeille. Kansallisissa uudistusohjelmissa suunniteltua uudistusta ei ole hyväksytty. Uudistuksen tavoitteena oli määritellä ammatilliseen yhdistykseen rekisteröitymistä edellyttävät ammatit, edistää ammattialan järjestöjen avoimuutta ja tilivelvollisuutta, purkaa perusteetonta toiminnan sääntelyä ja turvata markkinoiden yhtenäisyys asiantuntijapalvelujen alalle pääsyn ja asiantuntijapalveluiden harjoittamisen osalta.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (17)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (18)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

               SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               (1)varmistaa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen vuonna 2017 vähentämällä julkisen talouden alijäämää 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 siten, että toteutetaan tarvittavat rakenteelliset toimenpiteet ja käytetään kaikki satunnaistulot alijäämän ja velan supistamiseen; tämä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman paranemista 0,25 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2017; panee kaikilla hallintotasoilla täytäntöön julkisen talouden kehystä koskevassa laissa säädetyt toimet; parantaa julkisten hankintojen valvontamekanismeja ja julkisia hankintoja koskevan politiikan koordinointia eri hallintotasoilla;

               (2)toteuttaa lisää toimenpiteitä parantaakseen integroitumista työmarkkinoille panostamalla yksilölliseen tukeen ja vahvistamalla koulutustoimenpiteiden tuloksellisuutta; parantaa alueellisten työvoimapalvelujen valmiuksia ja sovittaa ne paremmin yhteen sosiaalipalvelujen kanssa; puuttuu vähimmäistoimeentulojärjestelmien puutteisiin ja eroihin ja parantaa perhe-etuusjärjestelmiä sekä laadukkaan lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta;

               (3)toteuttaa lisää toimenpiteitä, joilla parannetaan korkea-asteen koulutuksen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, myös tarjoamalla kannustimia korkeakoulujen, yritysten ja tutkimuslaitosten väliseen yhteistyöhön; lisää julkisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen tulosperusteista rahoitusta ja edistää yksityissektorin T&K-investointeja;

               (4)nopeuttaa markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanoa alueellisella tasolla; varmistaa, että vähittäiskaupan alalla hyväksytyt uudistustoimenpiteet pannaan täytäntöön autonomisilla alueilla; hyväksyy itsenäisiä ammatinharjoittajia ja ammatillisia yhdistyksiä koskevan suunnitellun uudistuksen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kyproksen vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kyproksen vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kypros toteutti 31 päivään maaliskuuta 2016 saakka makrotalouden sopeutusohjelmaa neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2013/463/EU
                  5
                1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kypros oli sopeutusohjelman keston ajaksi vapautettu talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson mukaisesta seurannasta ja arvioinnista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013
                  6
                12 artiklan nojalla. Sopeutusohjelman nyt päätyttyä Kypros osallistuu jälleen täysimääräisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

               (2)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se ilmoitti, että Kyproksen tilannetta arvioidaan makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä sen jälkeen, kun makrotalouden sopeutusohjelma on saatettu päätökseen. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen
                  9
                neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Kypros kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kyproksen olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Kyproksen vuoden 2016 maaraportti
                  10
                julkaistiin 7 päivänä huhtikuuta 2016. Raportissa arvioitiin Kyproksen taloudellista ja sosiaalista tilannetta sekä maan haasteita sen irtauduttua makrotalouden sopeutusohjelmasta 31 päivänä maaliskuuta 2016. Raportissa käsiteltiin myös Kyproksen edistymistä kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Raporttiin sisältyi lisäksi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 7 päivänä huhtikuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset.
                  11
                Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kyproksella on liiallisia makrotalouden epätasapainoja. On erityisen tärkeää, että Kypros puuttuu huomattaviin epätasapainoihin, jotka liittyvät yksityiseen, julkiseen ja ulkoiseen ylivelkaantumiseen. Maan on myös erityisen tärkeää saada ote järjestämättömien lainojen suuresta määrästä.

               (4)Kypros toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016 ja vuoden 2016 vakausohjelmansa määräajan jälkeen 13 päivänä toukokuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon Kyproksen maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  12

               (6)[Kyprokseen on sovellettu vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä sen jälkeen kun liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin.] Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella on odotettavissa, että keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2016. Jos politiikkaan ei kuitenkaan tehdä muutosta, on vaarana, että keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteesta jäädään hieman vuonna 2017. Kyproksen rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän enemmän kuin on sallittua väliaikaisen velkasäännön mukaan. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Kypros ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017.

               (7)Kypros on toteuttanut merkittäviä finanssipoliittisia ja rakenteellisia uudistuksia osana makrotalouden sopeutusohjelmaansa. Johdettua lainsäädäntöä on hyväksyttävä jonkin verran vielä seuraaviin liittyen: talousarvion valmistelu, vaatimukset, jotka koskevat talousarvioon budjettivuoden aikana tehtäviä muutoksia, sekä sitoumusmäärärahojen valvonnasta vastaavien virkamiesten velvollisuudet. Julkiselle sektorille on edelleen ominaista tehottomuus. Erityisesti on todettava, että Kyproksen julkishallinnon palkkakustannukset (%/BKT) ovat suurimpien joukossa euroalueella, kun taas tehokkuusindikaattorit ovat keskitasoa. Syyksi tähän voidaan nähdä se, että virkamiesten liikkuvuus on vähäistä ja kannustimet tuloksellisuuteen puuttuvat. Julkisen sektorin tuottamille palveluille (tietoliikenneyhteydet ja energia-ala) on ominaista korkea hintataso, ja ne ovat edelleen melko suojattuja kilpailulta. Sopeutusohjelmassaan Kypros on sitoutunut ottamaan käyttöön sitovan mekanismin, jolla rajoitetaan julkisen sektorin työntekijöiden palkankorotuksia ja näin taataan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Lakiesitys on laadittu ja esitetty parlamentille, mutta sitä ei ole vielä hyväksytty. Julkisen sektorin tehokkuuden parantamiseksi on sopeutusohjelman puitteissa esitetty julkishallinnon horisontaalista uudistusta, paikallishallinnon uudistussuunnitelmaa sekä uutta lakia valtion yritysten ja laitosten ohjauksesta ja hallinnasta. Näitä toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä hyväksytty.

               (8)Yksityinen velka on Kyproksessa edelleen liian suuri. Ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmät on uudistettu, mikä on ollut tärkeää velallisten ja velkojien oikeuksien tasapainottamisessa. Järjestelmien tehokkuutta voidaan kuitenkin parantaa ja niiden hyödyntämistä lisätä. Järjestelmien toiminnassa on tiettyjä puutteita, jotka vaikeuttavat yksityisen velkaantuneisuuden ohjaamista kestävään laskusuuntaan ja järjestämättömien lainojen nopeampaa vähentämistä. Puutteet huonontavat myös mahdollisuuksia siihen, että yrittäjät saisivat kerran epäonnistuttuaan toisen tilaisuuden. Useita puutteita on edelleen myös siinä, kuinka yksityisten velkojen uudelleenjärjestely toimii. Maksukyvyttömyyslainsäädännön tuloksellisen täytäntöönpanon kannalta on lisäksi tärkeää, että kaikki tarpeelliset tuomioistuinten toimintaa koskevat asetukset ja säännöt hyväksytään. Jotta maksukyvyttömyysasioita hoitava yksikkö olisi täysin toimintakykyinen, se tarvitsee asianmukaisen henkilöstön, tietotekniikkainfrastruktuurin ja riittävän määrän asianmukaisesti koulutettuja ja valtuutettuja maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjiä. Jotta asioiden ruuhkautuminen voidaan välttää ja kiinteistöjen ostajille annetaan takeet oikeusturvasta, on lisäksi keskeistä, että saantokirjojen antamiseen ja siirtämiseen käytettävät järjestelmät ovat luotettavia ja nopeita. Tällä tavoin varmistetaan, että omistusoikeudet vahvistetaan asianmukaisesti, ja edistetään sitä, että luottamus asuntomarkkinoihin palautuu.

               (9)Kyproksella on vakavia haasteita myös tuomioistuinjärjestelmän toiminnassa. Tehottomat tuomioistuinmenettelyt ja rajalliset resurssit johtavat siihen, että asioiden käsittely tuomioistuimissa kestää varsin pitkään. Tämä haittaa ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien toimintaa ja heikentää liiketoimintaympäristöä yleisesti. Koska siviiliprosessilakia ei ole uudistettu, tuomioistuinten päätösten antaminen ja täytäntöönpano sekä asiaruuhkan pienentäminen on edelleen hidasta.

               (10)Sopeutusohjelman aikana on edistytty merkittävästi toimissa, joilla on uudistettu Kyproksen rahoitusjärjestelmän rakennetta ja palautettu luottamusta rahoitusjärjestelmään. Kyproksen haasteena on kuitenkin edelleen, kuinka palauttaa talouteen normaali luotottaminen ja kuinka vähentää järjestämättömiä lainoja, joiden osuus on noin 55 prosenttia kotitalouksien ja rahoitusalan ulkopuolisten yritysten kaikista lainoista. Yrityssektorin suuret velat vähentävät yritysten kilpailukykyä ja niiden kykyä investoida ja kasvaa. Pankkien pyrkimykset järjestää uudelleen elinkelpoisten velallisten velkoja eivät ole vielä tuottaneet konkreettisia tuloksia samalla kun niiden järjestämättömistä saatavista koituvia riskejä on katettu edelleen suhteellisen vähän. Sopimusten täytäntöönpanossa ja lainojen takaisinmaksun varmistamisessa on puutteita, mikä heikentää valmiuksia estää strategisia takaisinmaksun laiminlyöntejä ja järjestämättömien lainojen muodostumista. Lisäksi pankkien mahdollisuudet saada tietoja velallisten tuloista ja varoista ovat luottorekisterin perustamisesta huolimatta rajoitetut.

               (11)Kypros on päässyt pitkälle toimissaan talouden ohjaamiseksi ulos taantumasta, mutta investointeja on edelleen vähän ja talouden kasvupotentiaali on heikko.  Sopeutusohjelmansa nojalla Kypros laati kasvuun tähtäävän toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena oli parantaa kilpailua, lisätä innovaatiokannustimia ja helpottaa investointeja siten, että luotaisiin läpinäkyvämpi ja tehokkaampi liiketoimintaympäristö ja helpotettaisiin lisenssi- ja lupamenettelyjä. Yksityistämissuunnitelman täytäntöönpanolla ja kansallisia sääntelyviranomaisia vahvistamalla pyritään houkuttelemaan maahan tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja. Uusilla yrityksillä ja pk-yrityksillä on tällä hetkellä hyvin rajalliset mahdollisuudet saada rahoitusta, sillä pankkien luottoehdot ovat tiukat eikä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ole. Rahoituksen saantia haittaa myös se, että EU:n välineitä (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Euroopan strategisten investointien rahastoa ja EU:n ohjelmia kilpailukyvyn tukemiseksi) koordinoidaan puutteellisesti.

               (12)Työmarkkinat alkoivat elpyä vuonna 2015, mutta työttömyys on edelleen korkea. Erityisesti nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys on huolestuttavaa. Aktiivisen työvoimapolitiikan ja julkisten työvoimapalvelujen alalla on toteutettu joitakin toimenpiteitä. Työvoimapalveluja tarjoavilta julkisilta yksiköiltä kuitenkin edelleen puuttuu kapasiteetti, jolla ne vastaisivat kysyntään, tuottaisivat laadukasta työnhakuneuvontaa ja tavoittaisivat rekisteröimättömät työttömät. Suunnitelmat, joiden mukaan kyseisten yksiköiden valmiuksia vahvistettaisiin ja muun muassa lisättäisiin asiakkaiden tarpeita välittömästi palvelevien työvoimaneuvojien erikoistumista ja määrää, ovat viivästyneet. Aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus on rajallista, koska nykyisten ohjelmien laatua ei seurata riittävästi.

               (13)Nuorten osallistuminen ammatilliseen koulutukseen on edelleen vähäistä, ja on tyypillistä, että työnantajat eivät sitoudu opiskelijoiden koulutukseen. Asiassa kuitenkin parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä ammatillisen koulutuksen strategian mukaisesti.

               (14)Kyproksella ei ole kattavaa yleistä terveydenhuoltoa, eikä sen terveydenhuoltojärjestelmä tarjoa riittävää pääsyä hoitoon. Kun terveydenhuollon julkinen rahoitus on vähäistä, täyttymättömät hoitotarpeet ovat palvelujen kustannusten ja palvelujen käyttäjiltä perittävien maksujen vuoksi merkittävästi suuremmat kuin muissa EU-maissa. Resurssien käytön tehokkuutta voidaan vielä parantaa. Muun muassa julkisten sairaaloiden riippumattomuuden lisäämistä ja kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustamista on pidetty asianmukaisina keinoina, joilla Kyproksen terveydenhuoltojärjestelmän riittävyyttä ja kustannustehokkuutta voitaisiin parantaa. Toimenpiteisiin ei kuitenkaan ole vielä ryhdytty.

               (15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös Kyproksen vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5.

               (16)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  13
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (17)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5,

               SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.noudattaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017; ottaa vuoden 2016 loppuun mennessä käyttöön sitovan mekanismin, jolla hillitään julkisen sektorin palkkojen kasvua; hyväksyy vuoden 2016 loppuun mennessä julkishallinnon horisontaalisen uudistuksen ja lain valtion yritysten ja laitosten ohjauksesta ja hallinnasta sekä panee täytäntöön paikallishallinnon uudistuksen; hyväksyy vuoden 2016 loppuun mennessä johdetun lainsäädännön, joka tarvitaan uuden julkisen talouden kehyksen täydentämiseksi;

               2.poistaa kesäkuuhun 2017 mennessä esteet ulosmittaus- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien täysimääräiseltä täytäntöönpanolta sekä varmistaa, että maksukyvyttömyysasioita hoitavalla yksiköllä on riittävät resurssit; varmistaa, että järjestelmät, joiden avulla annetaan saantokirjoja ja siirretään kiinteään omaisuuteen liittyviä oikeuksia, ovat luotettavia ja nopeita; lisää tuomioistuinjärjestelmän tehokkuutta ja suorituskykyä; uudistaa siviiliprosessilain;

               3.toteuttaa vuoden 2016 loppuun mennessä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että järjestämättömien lainojen määrä pienenee ja että vakuudet arvostetaan luottoriskien kattamista varten täsmällisesti; lisää velkojien saatavilla olevan tiedon määrää, jotta luottorekisteri olisi täysin käyttökelpoinen;

               4.poistaa investoinnin esteitä, varsinkin panemalla täytäntöön kasvuun tähtäävän toimintasuunnitelman, toteuttamalla yksityistämissuunnitelman ja vahvistamalla kansallisia sääntelyviranomaisia; toteuttaa toimenpiteitä, joiden avulla pienet ja keskisuuret yritykset saavat helpommin rahoitusta;

               5.parantaa työvoimapalveluja tarjoavien julkisten yksiköiden toimintakykyä ja kohentaa kyseisten palvelujen tarjoamista pitkäaikaistyöttömille; pyrkii tavoittamaan paremmin rekisteröimättömät työttömät; hyväksyy sairaalauudistusta koskevan lainsäädännön ja etenee kattavan yleisen terveydenhuollon suunnitellussa täytäntöönpanossa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2013/463/EU, annettu 13 päivänä syyskuuta 2013, Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä ja päätöksen 2013/236/EU kumoamisesta (EUVL L 250, 20.9.2013, s. 40).

                     (6)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  (Komission yksiköiden valmisteluasiakirja) SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ranskan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ranskan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Ranska kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Ranskan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Ranskaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Ranskaa koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset
                  9
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Heikon kasvun ja alhaisen inflaation takia Ranskassa on suuri julkinen velka, joka edelleen kasvaa, ja kilpailukyky on heikentynyt. Ranskan taloudelle aiheutuvien kielteisten vaikutusten ja sen koon vuoksi talous- ja rahaliitolle aiheutuvien kielteisten heijastusvaikutusten riski on erityisen merkittävä.

               (3)Ranska toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  10

               (5)Ranskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Vuoden 2016 vakausohjelman mukaan hallitus aikoo korjata liiallisen alijäämän vuonna 2017, neuvoston 10 päivänä maaliskuuta 2015 antaman suosituksen mukaisesti. Julkisen sektorin alijäämän suunnitellaan supistuvan edelleen 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,4 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, on tarkoitus saavuttaa vuonna 2018. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan kasvavan 96,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja supistuvan sitten 93,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on pitkälti uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen sektorin alijäämän odotetaan olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, mikä on neuvoston suositteleman alijäämätavoitteen mukaista. Jos politiikkaa ei muuteta, vuonna 2017 julkisen sektorin alijäämän ennustetaan olevan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vaarantaa liiallisen alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan noudattamisen. Suositetun julkisen talouden sopeutuksen ei ennusteta toteutuvan vuosina 2016 ja 2017, koska Ranskan noudattama vakauttamisstrategia perustuu ensisijaisesti suhdannetilanteen paranemiseen ja matalan korkotason säilymiseen. Viranomaiset eivät kuitenkaan voi vaikuttaa näihin tekijöihin, ja siksi on vaarana, että vaatimuksia ei pystytä noudattamaan. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Ranska ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Sen vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla vuoteen 2017 mennessä.

               (6)Julkiset menot ovat Ranskassa EU:n suurimpia, ja ne ovat kasvaneet jatkuvasti vuodesta 2010. Ranska on ilmoittanut suunnitelmasta, jonka avulla julkisia menoja vähennettäisiin 50 miljardia euroa vuodesta 2015 vuoteen 2017 julkishallinnon eri tasoilla. Se ei kuitenkaan välttämättä riitä vähentämään julkisia menoja merkittävästi. Suunnitelman tehostamiseksi olisi määriteltävä yksityiskohtaisesti menoleikkauksia koskevat toimenpiteet ja huolehdittava siitä, että säästötoimenpiteissä otetaan huomioon lähellä nollaa oleva inflaatioaste.

               (7)Menosuhteen supistaminen edelleen suunnitelmien mukaisesti on yhä haasteellista, koska suurien potentiaalisten säästökohteiden määrittely ei ole tuottanut tulosta ja menojen uudelleenarviointien tulokset ovat olleet toistaiseksi vaatimattomia. Asuntosektorilla Ranskan menot ovat muihin jäsenvaltioihin verrattuna lähes kaksinkertaiset, mutta tulokset eivät silti ole merkittävästi paremmat. Paikallishallinnon investointikapasiteetti voitaisiin säilyttää toteuttamalla suunniteltu keskushallinnon myöntämien avustusten supistaminen ja tiukentamalla paikallishallinnon menojen valvontaa erityisesti hillitsemällä hallintomenojen kasvua. Menojen uudelleenarvioinnit voisivat olla sopiva väline tällaisten säästöjen määrittämiseen. Myös äskettäin toteutettu paikallishallintouudistus voi parantaa järjestelmän tehokkuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

               (8)Koska sosiaaliturvamenot muodostavat yli puolet julkisen sektorin kokonaismenoista, lyhyellä aikavälillä ei voida saada aikaan merkittäviä säästöjä, ellei niiden kasvua saada kuriin. Eläkejärjestelmä näyttäisi pysyvän alijäämäisenä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, etenkin jos makrotaloudellinen toimintaympäristö pysyy epäsuotuisana. Lisäksi aiempien eläkeuudistusten odotetaan saavan tällä hetkellä suuret julkiset eläkemenot kuriin vasta vuoden 2025 jälkeen. Ranska on asettanut vuosiksi 2016 ja 2017 kunnianhimoiset tavoitteet terveysmenojen kasvun rajoittamiseksi. Näitä tavoitteita voitaisiin täydentää määrittämällä lisää tehostamistoimia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

               (9)Ranskassa on toteutettu politiikkatoimia työvoimakustannusten vähentämiseksi ja yritysten voittomarginaalien kasvattamiseksi myöntämällä 20 miljardin euron verohyvitys kilpailukyvyn ja työllisyyden tukemiseen ja leikkaamalla työnantajien sosiaaliturvamaksuja vielä 10 miljardia euroa osana vastuu- ja solidaarisuussopimusta. Näiden toimenpiteiden vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne supistavat osaltaan Ranskan ja euroalueen keskimääräisten työvoimakustannusten välistä eroa. Toimenpiteiden toteuttamistapa voi kuitenkin heikentää niiden tehoa. Näitä kustannusten vähentämistoimia koskevien suunniteltujen arviointien tuloksia voidaan vastedes hyödyntää näiden järjestelmien muokkaamisessa, jotta voidaan varmistaa, että halutut tavoitteet saavutetaan. Arvioinneissa on erityisen kiinnostavaa selvittää toimien vaikutus palkanmuodostukseen ja työllisyyteen.

               (10)Vallitsevana korkean työttömyyden aikana on olemassa riski, että työvoimakustannukset vaikeuttavat vähimmäispalkkatasolla matalan osaamistason työntekijöiden työllistymistä. Vaikka vähimmäispalkka on mediaanipalkkaan verrattuna suuri, vapautukset sosiaaliturvamaksuista ovat vähentäneet työvoimakustannuksia vähimmäispalkkatasolla. Vähimmäispalkan korotukset johtavat palkankorotuksiin kaikissa työntekijäryhmissä ja aiheuttavat palkkaerojen kaventumista ylöspäin. Vähimmäispalkan indeksointimekanismin vuoksi keskipalkkojen nousu ja vähimmäispalkan muutokset ovat sidoksissa toisiinsa, mikä hidastaa heikon taloudellisen tilanteen vuoksi tarvittavaa palkkojen sopeutusta.

               (11)Hiljattain toteutetuilla uudistuksilla on annettu työnantajille vain vähän mahdollisuuksia poiketa alakohtaisista työehtosopimuksista. Tämä koskee kaikkia työehtoja, eli palkkaa, työaikaa, työnteon edellytyksiä ja työskentelyolosuhteita, ja rajoittaa yritysten mahdollisuuksia sopeuttaa työvoimaa tarpeidensa mukaan. Eri toimialoilla voidaan tätä nykyä estää yrityksiä määrittämästä tapauskohtaisesti ja työmarkkinaosapuolten kanssa neuvottelemalla ehtoja, joiden puitteissa työaika voisi poiketa alakohtaisista sopimuksista. Poikkeamista alakohtaisista sopimuksista ja työehtoja koskevista yleisistä säännöksistä voitaisiin helpottaa yrityksen tasolla tehtävillä sopimuksilla työmarkkinaosapuolia kuullen.

               (12)Vuonna 2015 työttömyysaste nousi 10,4 prosenttiin. Työttömyys on yleisempää nuorten, EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden keskuudessa. Työmarkkinoiden rakenne on yhä enemmän kahtiajakautunut niin, että korkeasti koulutettuja työntekijöitä palkataan toistaiseksi voimassa olevin sopimuksin ja vakio-osuus matalan osaamistason töistä käy yhä epävarmemmiksi. Alle kuukauden mittaisten määräaikaisten työsopimusten osuus kaikista uusista työsopimuksista nousi vuonna 2015 lähes 70 prosenttiin. Työmarkkinoiden voimakasta segmentoitumista saattaa lisätä myös työsopimuksia säätelevä oikeudellinen kehys ja etenkin toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia koskeva irtisanomissuoja. Työmarkkinoiden pitkään jatkunut heikkeneminen rasittaa työttömyysetuusjärjestelmän kestävyyttä. Helmikuussa 2016 järjestelmän alijäämän ennustettiin olevan 4,5 miljardia euroa vuonna 2015, 4,2 miljardia euroa vuonna 2016 ja 3,5 miljardia euroa vuonna 2017. Järjestelmän velka oli 25,8 miljardia euroa vuonna 2015, ja tämä lisäisi sitä 30,0 miljardiin euroon vuonna 2016 ja 33,6 miljardiin euroon vuonna 2017. Etuuksien laskentatapa suosii useita lyhytaikaisia kokopäivätöitä suhteessa pitkäaikaisiin osapäivätöihin ja kannustaa työnantajia tarjoamaan lyhytaikaisia työsuhteita, joita täydennetään työssä oleville maksettavilla etuuksilla. Lisäksi työttömyysetuusjärjestelmän toimintaperiaatteet, etenkin etuuksien myöntämisehdot ja etuuksien asteittainen aleneminen, voivat heikentää työhönpaluun kannustimia.

               (13)Siirtyminen koulutuksesta työhön on edelleen haasteellista, ja vaikeinta se on vähiten koulutetuille nuorille. Oppisopimuskoulutuksen suosio vähenee matalan osaamistason työntekijäryhmissä, sillä alueelliset strategiat eroavat toisistaan eikä järjestelmä pysty mukautumaan riittävästi talouden uusiin tarpeisiin. Työttömille, vähemmän koulutetuille ja pk-yritysten työntekijöille suunnattu koulutustarjonta on riittämätöntä siitä huolimatta, että vireillä on ammattikoulutuksen uudistuksia, jotka koskevat muun muassa hallintotapaa, kannustimia ja neuvontaa sekä uutta kohdennettua työttömyyskoulutussuunnitelmaa. Yhteistyö ammatillisen jatkokoulutuksen eri toimijoiden välillä ei toimi kunnolla, mikä estää resurssien tehokkaan jakamisen. Tuleva henkilökohtainen työllisyystili (compte personnel d'activité) voi edistää koulutukseen pääsyä.

               (14)Ranskan liiketoimintaympäristö on edelleen vain keskitasoa, erityisesti kun tarkastellaan sääntelyrasitusta, jonka suhteen Ranska suoriutuu kansainvälisissä vertailuissa heikosti. Yksinkertaistamisohjelman toteuttaminen jatkuu suunnitellusti, mutta edistyminen on epätasaista etenkin yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden osalta ja monilla aloilla on edelleen haasteita.

               (15)Pienyritysten osuus on Ranskassa muihin jäsenvaltioihin verrattuna suhteettoman suuri, mikä heikentää yritysten tuottavuustasoa. Viime aikoina on toteutettu aloitteita, joilla on pyritty lieventämään yrityksen kokoon liittyvien vaatimusten vaikutusta, mutta rajallisen soveltamisalansa tai väliaikaisen voimassaolonsa vuoksi niiden ei odoteta vaikuttavan merkittävästi yritysten kasvuun. Tämän seurauksena kynnysarvojen vaikutukset rajoittavat myös jatkossa ranskalaisyritysten kasvua.

               (16)Kilpailu palvelualalla on parantunut joillakin sektoreilla, mutta kilpailun esteitä on edelleen jäljellä muun muassa yrityspalveluissa, joihin viimeaikaiset uudistukset eivät ole juuri vaikuttaneet, sekä verkkotoimialoilla. Useat säänneltyjä ammatteja koskevat säännökset ja niihin pääsyä koskevat rajoitukset sekä tariffit rajoittavat talouden toimeliaisuutta ja heikentävät tuottavuutta aloilla, jotka käyttävät näitä palveluja. Lisäongelmia aiheutuu lupavaatimusten rajoittavasta soveltamisesta.

               (17)Ranska on edelleen jäljessä EU:n innovointijohtajista, vaikka julkista tukea myönnetään tällä alalla runsaasti. Innovoinnille annettavan julkisen tuen järjestelmiä on leimannut 15 viime vuoden aikana heikkous ja epävakaisuus, mikä herättää huolta niiden yleisen koordinoinnin, yhtenäisyyden ja tehokkuuden suhteen. Tästä kärsivät erityisesti pk-yritykset.

               (18)Vuonna 2014 verojen suhde BKT:hen oli 45,9 prosenttia eli unionin korkeimpia. Kokonaisverorasitus kasvaa edelleen, eikä sen koostumus edistä talouskasvua, koska se rasittaa merkittävästi tuotannontekijöitä mutta suhteellisen vähän kulutusta. Yritysverotus alkoi keventyä hieman vuonna 2014, ja Ranska on alkanut kuroa kiinni eroa EU:n keskiarvoon ympäristöverotuksen alalla. Alv-tulot ovat kuitenkin edelleen alhaiset sekä suhteessa BKT:hen että kokonaisverotuloihin, mikä johtuu alhaisista verokannoista, alennettujen verokantojen yleisestä soveltamisesta ja lukuisista verovapautuksista. Sen lisäksi, että Ranska lakkauttaa asteittain yrityksiltä kannetun solidaarisuuslisän, tarvitaan konkreettisia toimia, jotta tavoite yritysten lakisääteisen veroasteen alentamisesta 28 prosenttiin vuonna 2020 voisi toteutua.

               (19)Verojärjestelmä on erittäin monimutkainen. Siihen kuuluu paljon tehottomia veroja, jotka eivät tuota lainkaan tai tuottavat vain vähän tuloja. Ansiotuloverotus on erityisen monimutkainen, mikä aiheuttaa huomattavat hallintokustannukset. Vaikka julkisen rahoituksen suunnittelua vuosina 2014–2019 koskevassa laissa otettiin käyttöön vaatimus arvioida ja seurata verotukia säännöllisesti, verotukien suunniteltu vähennys vuonna 2016 jää usean vuoden kasvun jälkeen vähäiseksi.

               (20)Yksityisten investointien esteet ovat kaiken kaikkiaan kohtalaiset, ja suurimpia esteitä ovat raskas sääntelytaakka ja korkea yritysveroaste. Investointiympäristöä voitaisiin parantaa tehostamalla liiketoimintaympäristöä, alentamalla tuotantoveroja ja yksinkertaistamalla verojärjestelmää. Kaikki toimenpiteet Ranskan kustannuskilpailukyvyn ja reaalisen kilpailukyvyn parantamiseksi voivat lisätä investointien määrää ja kannustaa yrityksiä investoimaan sekä fyysiseen että inhimilliseen pääomaan tuottavuuden parantamiseksi. Pitkän aikavälin kasvupotentiaalia rajoittaa myös vähäinen investointi innovointitoimiin.

               (21)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ranskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ranskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Ranskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

               (22)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               (23)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5,

               SUOSITTAA, että Ranska toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä tavalla vuoteen 2017 mennessä toteuttamalla edellytetyt rakenteelliset toimenpiteet ja käyttämällä kaikki odottamattomat tuotot alijäämän ja velan supistamiseen; täsmentää tuleviksi vuosiksi suunnitellut menoleikkaukset ja nopeuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä muun muassa paikallishallinnon menoja koskevista uudelleenarvioinneista saatavia säästöjä vuoden 2016 loppuun mennessä; lujittaa riippumattomia politiikan arviointeja, jotta voidaan yksilöidä tehokkuushyötyjä kaikilla julkishallinnon alasektoreilla;

               2.varmistaa, että työvoimakustannusten supistukset ovat kestävällä pohjalla ja että vähimmäispalkan kehitys noudattaa työllisyyden ja kilpailukyvyn kehitystä; uudistaa työlainsäädäntöä lisäkannustimien tarjoamiseksi työnantajille, jotta nämä tekisivät uusien työntekijöiden kanssa toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia;

               3.parantaa koulutussektorin ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä erityisesti uudistamalla oppisopimuskoulutusta ja ammattikoulutusta matalan osaamistason töitä painottaen; toteuttaa vuoden 2016 loppuun mennessä toimenpiteitä työttömyysetuusjärjestelmän uudistamiseksi, jotta järjestelmä olisi jälleen taloudellisesti kestävä ja tarjoaisi työttömille enemmän kannustimia palata työelämään;

               4.poistaa palvelusektorilla ja erityisesti yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien alalla toimimisen esteitä; toteuttaa toimenpiteitä innovaatiopolitiikan järjestelmien yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi; vuoden 2016 loppuun mennessä uudistaa edelleen sääntelyyn sisältyviä yritysten kasvua haittaavia kokoon liittyviä kriteerejä ja jatkaa yrityksiin sovellettavien hallinto-, vero- ja kirjanpitosääntöjen yksinkertaistamista tähän liittyvän ohjelman mukaisesti;

               5.toteuttaa toimenpiteitä, joilla alennetaan tuotantoveroja ja yritysten lakisääteistä veroastetta sekä laajennetaan kulutusveropohjaa erityisesti alv:n avulla; poistaa tehottomat verotuet ja verot, jotka eivät tuota lainkaan tai tuottavat vain vähän tuloja, ja hyväksyy ansiotuloveron ennakonpidätystä koskevan uudistuksen vuoden 2016 loppuun mennessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  COM(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Bulgarian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Bulgarian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Bulgariaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Bulgariaa koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio antoi 8 päivänä maaliskuuta 2016 tiedonannon
                  8
               , jossa esiteltiin perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Taloudelle on erityisesti ominaista rahoitussektorilla jatkuva epävakaus, yritysten suuri velkaantuneisuus ja korkea työttömyys.

               (3)Bulgaria toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Keskeiset maakohtaiset suositukset on otettu huomioon kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa. Komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklan mukaisesti, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  9

               (5)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassa rahoitusaseman parantamista vähitellen –1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja –0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1 prosentin rakenteellinen rahoitusasema suhteessa BKT:hen, on tarkoitus saavuttaa vuonna 2017. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan 31,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuvan 30,8 prosenttiin vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on jossain määrin suotuisa. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa riski, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan jonkin verran vuonna 2016 ja vuonna 2017, kun oletetaan, että politiikka säilyy ennallaan. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Bulgarian odotetaan laajalti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lisätoimenpiteitä kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan varmistaa vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)Bulgaria on pannut joiltakin osin täytäntöön viime vuoden suosituksen, jossa kehotettiin tehostamaan terveydenhuoltomenoja, erityisesti laatimalla terveydenhuoltoa koskevan kansallisen aluesuunnitelman, jonka avulla terveydenhuoltomenoja voidaan suunnitella alueellisten kriteerien ja väestön tarpeiden mukaisesti. Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmään liittyy suuria haasteita, kuten rajoitettu pääsy palvelujen piiriin, vähäiset määrärahat ja heikot terveydenhuoltotulokset. Vaikka veronkantoa on hiljattain pyritty parantamaan, harmaa talous on edelleen merkittävä ongelma, joka vaikuttaa julkisiin tuloihin. Pimeä työ, mukaan lukien palkkojen aliraportointi ja sosiaaliturvamaksujen kiertäminen, väärentää työmarkkinoita ja supistaa verotuloja.

               (7)Varomattomat liiketoimintakäytännöt finanssisektorilla sekä tehoton valvonta ovat luoneet puitteet epätasapainojen kasautumiselle. Hiljattain käynnistetyt pankki- ja vakuutusalojen sekä eläkerahastojen tarkistukset on vietävä loppuun avoimesti ja parhaita kansainvälisiä toimintatapoja noudattaen, ja lisäksi on toteutettava tarvittavat jatkotoimet, jotta voidaan lujittaa luottamusta finanssisektoriin. On myös jatkettava toimia finanssisektorin valvonnan parantamiseksi (sekä pankkialalla että sen ulkopuolella), sillä näin voidaan merkittävästi vahvistaa rahoitusjärjestelmää ja auttaa sitä tukemaan orastavaa makrotalouden elpymistä.

               (8)Työmarkkinoilla on tapahtunut maltillista elpymistä, mutta jäljellä olevat heikkoudet jarruttavat edelleen kasvua ja rajoittavat talouden sopeutumiskykyä. Työmarkkinoiden sopeutumista haittaavat rakenteellinen pitkäaikaistyöttömyys, työvoiman supistuminen ja ikääntyminen, alhainen työvoimaosuus ja osaamisen kohtaanto-ongelmat. Vaikka työttömyysaste on vähitellen pienenemässä, jäljellä on joitakin suuria haasteita, kuten pitkäaikaistyöttömyys sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret. Aktiivisilla työmarkkinatoimilla voitaisiin tehokkaammin auttaa kyseisiä ryhmiä pääsemään työmarkkinoille. Sosiaalietuuksien varassa elävien ihmisten aktivointia haittaa etuuksien myöntämisestä vastaavien viranomaisten ja työvoimapalvelujen hajanaisuus ja vähäinen keskinäinen yhteistyö. Bulgariassa on käynnistetty pilottihanke, jonka puitteissa on perustettu työllisyys- ja sosiaaliavustuskeskuksia, ja niissä on yhdistetty työvoima- ja sosiaalitoimistojen palvelut. Hanke päättyy joulukuussa 2016, eikä sen jatkamisesta laajemmassa mittakaavassa ole toistaiseksi tehty päätöstä.

               (9)Vaikka vähimmäispalkka on Bulgariassa EU:n pienimpiä, se on kasvanut huomattavasti vuodesta 2011. Vähimmäispalkan määrittelyä varten ei kuitenkaan ole puolueettomia kriteerejä, mikä aiheuttaa epävarmuutta. Vaikka hallitus ja työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet toimia tällä alalla, Bulgariassa ei edelleenkään ole vähimmäispalkan määrittelyä varten selkeitä ohjeita tai avoimia kriteerejä, joissa otettaisiin huomioon vähimmäispalkan vaikutus työpaikkojen luomiseen, sosiaalisiin oloihin ja kilpailukykyyn.

               (10)Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten osuus ja eriarvoisuus ovat Bulgariassa edelleen erittäin suuret. Puuttumista köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen hidastavat ongelmat, joita esiintyy edelleen romanien saamisessa työmarkkinoille, siirtymisessä koulusta työelämään sekä sosiaali-, terveys- ja työmarkkinapolitiikkojen kattavuuden ja tuloksellisuuden parantamisessa. Yleinen vähimmäistulojärjestelmä tarjoaa tukea hyvin rajallisesti ja saavuttaa vain osan tarvitsevista. Vähimmäistulon määrä jää köyhyysrajan alapuolelle, eikä sitä ole korotettu viime vuosina samassa tahdissa kuin keski- ja vähimmäispalkkoja. Arvioitaessa vähimmäistulojärjestelmän kattavuutta on todettu, että suuri osa vähimmäistuloon oikeutetuista ei sitä saa. Köyhyyttä voitaisiin lieventää pyrkimällä saavuttamaan paremmin kohderyhmät sekä huolehtimalla vastuullisesta finanssipolitiikasta.

               (11)Koulutusjärjestelmä ei juuri kykene ottamaan huomioon haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä eikä antamaan oppilaille heidän tarvitsemiaan taitoja. Haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten romanien ja köyhien perheiden lapsien, on edelleen erittäin vaikeaa päästä koulutukseen ja saattaa koulunkäynti loppuun. Romanit osallistuvat koulutukseen muita kansanosia huomattavasti vähemmän kaikilla koulutustasoilla. Koulunkäynnin keskeyttäminen lisääntyy jatkuvasti ja on erityisen suurta maaseudulla ja vähemmän kehittyneillä alueilla. On olennaisen tärkeä poistaa esteet, jotka haittaavat huono-osaisten lasten osallistumista varhaiskasvatukseen, jotta voidaan parantaa koulutustuloksia ja ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä. Parlamentin syyskuussa 2015 hyväksymä uusi esi- ja kouluopetuslaki on merkittävä askel kohti koulujärjestelmän kattavaa uudistamista. Lain täytäntöönpano sekä kohdennetut toimet huono-osaisten ryhmien koulutukseen osallistumista haittaavien muiden kuin sääntelyllisten esteiden poistamiseksi parantavat todennäköisesti osaltaan Bulgarian talouden kasvupotentiaalia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta pitkällä aikavälillä. Osallistuminen korkea-asteen koulutukseen ja korkeakoulututkinnon suorittaminen ovat lisääntyneet. Myös korkeakoulututkinnon hiljattain suorittaneiden työllisyysaste on vähitellen elpymässä, vaikka se onkin edelleen huomattavasti EU:n keskiarvon alapuolella.

               (12)Yritysten suuri velkaantuneisuus ja velkakannan purkamista haittaavat esteet aiheuttavat edelleen merkittäviä riskejä. Nykyinen maksukyvyttömyyslainsäädäntö tarjoaa vain vähän mahdollisuuksia velanhoitokyvyn palauttamiseen eikä juuri tue puuttumista yritysten suureen velkaantuneisuuteen. Velkakannan purkamista voitaisiin tehostaa yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjä helpottavilla uudistuksilla. Samalla luotonanto ja investoinnit voisivat lisääntyä.

               (13)Bulgarian julkisten hankintojen järjestelmässä on edelleen rakenteellisia ongelmia, kuten systemaattiset väärinkäytökset hankintamenettelyissä, heikot hallinnolliset valmiudet ja puutteelliset valvontamekanismit sekä tuomioistuimille järjestelmällisesti tehtävät valitukset, jotka usein viivästyttävät töitä kentällä. Siirtyminen sähköisten hankintamenettelyjen käyttöön ei ole juuri edennyt. Bulgarian julkisten hankintojen järjestelmään liittyvät puutteet ovat johtaneet EU:n meno-ohjelmissa maksujen keskeytyksiin ja rahoitusoikaisuihin ja vaikuttavat laajemminkin liiketoimintaympäristöön.

               (14)Epävakaa politiikka sekä epäluottamus keskeisiä julkisia instituutioita, kuten oikeuslaitosta, kohtaan ehkäisevät tehokkaasti investointeja Bulgarian talouteen. Uudistukset julkishallinnossa sekä eräillä erikoisaloilla, kuten tutkimuksen, innovoinnin ja energian aloilla, on pantu täytäntöön hitaasti, mikä haittaa investointiympäristön parantamista. Vaikka Bulgaria on hyväksynyt strategiset puitteet julkishallinnon uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi, edistyminen on hidasta ja täytäntöönpanoa on usein lykätty. Uusista säädöksistä ei tehdä järjestelmällisesti vaikutustenarviointia huolimatta joistakin tämänsuuntaisista pyrkimyksistä. Toistuvat sääntelykehyksen muutokset aiheuttavat epävarmuutta ja vaikuttavat liiketoimintaympäristöön. Korruptio on edelleen suuri ongelma. Viranomaisten ratkaisuyritykset ovat kilpistyneet heikkoihin ja hajanaisiin instituutioihin. Bulgarialle osoitetaan yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa suosituksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen uudistamista sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Sen vuoksi kyseisiä aloja ei ole otettu huomioon Bulgarialle osoitetuissa maakohtaisissa suosituksissa, vaikka ne ovat keskeisiä koko liiketoimintaympäristön kannalta.

               (15)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Bulgarialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Bulgarian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (16)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               (17)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

               SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.sopeuttaa julkista taloutta vuosittain kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja vuonna 2017; parantaa edelleen veronkantoa ja toteuttaa toimenpiteitä epävirallisen talouden, mukaan lukien pimeän työn, vähentämiseksi;

               2.saattaa viimeistään vuoden 2016 lopussa päätökseen pankkien omaisuuserien laadun arvioinnin ja stressitestit; saattaa viimeistään vuoden 2016 lopussa päätökseen vakuutusyhtiöiden taseiden tarkastamisen ja stressitestit sekä yksityisten eläkerahastojen omaisuuserien arvioinnin; toteuttaa tarvittavat jatkotoimet kaikilla kolmella alalla sekä parantaa edelleen pankkialan ja sen ulkopuolisen rahoitussektorin valvontaa;

               3.yhdistää sosiaalipalvelut ja aktiiviset työmarkkinatoimet ja vahvistaa niitä erityisesti pitkäaikaistyöttömien sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osalta; lisää laadukkaan koulutuksen tarjoamista huono-osaisille ryhmille, kuten romaneille; tehostaa terveydenhuoltojärjestelmää parantamalla terveydenhuoltoon pääsyä ja järjestelmän rahoitusta sekä terveydenhuoltotuloksia; vahvistaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan suuntaviivat ja kriteerit vähimmäispalkan määrittämiseksi; parantaa vähimmäistulojärjestelmän kattavuutta ja riittävyyttä;

               4.
                     uudistaa maksukyvyttömyyslainsäädäntöä nopeuttaakseen elvytys- ja kriisinratkaisumenettelyjä sekä lisätäkseen niiden tehoa ja avoimuutta; parantaa tuomioistuinten valmiuksia maksukyvyttömyysmenettelyissä; lujittaa julkisista hankinnoista vastaavan viraston ja hankintaviranomaisten valmiuksia sekä parantaa julkisten tarjouskilpailumenettelyjen suunnittelua ja valvontaa; nopeuttaa sähköisten hankintamenettelyjen käyttöönottoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


                     EUROOPAN
                     KOMISSIO
                                            Bryssel 13.5.2015
                                            COM(2015) 274 final
                                   Suositus
                          NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva
                              neuvoston lausunto
 ---pagebreak---                                               Suositus
                                    NEUVOSTON SUOSITUS
                  Slovakian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
    sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva
                                       neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat3,
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)      Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
         ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020.
         Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä
         keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan
         mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
(2)      Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta
         suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
         (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden
         työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt
         suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa
         talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)      Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Slovakian vuoden 2014
         kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuoden 2014 tarkistetusta
         vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan
1
        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
        COM(2015) 274.
3
        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/20134 mukaisesti lausuntonsa
     Slovakian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 20155.
(4)  Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen6, mikä
     aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi
     samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös
     varoitusmekanismia koskevan kertomuksen7, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu
     niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(5)  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen,
     rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua
     edistävän vakauttamisen painopisteet.
(6)  Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Slovakiaa koskevan vuoden 2015
     maaraportin8. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014
     hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.
(7)  Slovakia toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015
     vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan,
     jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(8)  Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.
     Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää
     supistetaan vähitellen siten, että se on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015
     ja 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Vakausohjelman mukaan
     keskipitkän aikavälin tavoite – 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa
     BKT:hen – saavutettaisiin vuodesta 2017 alkaen. Julkisen talouden velan odotetaan
     supistuvan vuonna 2015 marginaalisesti 53,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja
     jatkavan supistumistaan 50,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen
     talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.
     Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden
     saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täsmennetty
     riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella menojen nettokasvu
     jää alle vertailuarvon sekä vuonna 2015 että 2016, ja täyttää näin vakaus- ja
     kasvusopimuksen vaatimukset. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä
     arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Slovakian
     odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.
(9)  Työmarkkinat osoittivat elpymisen merkkejä vuonna 2014, mutta työttömyysaste on
     edelleen korkea. Sosiaaliturvajärjestelmään liittyviä pidäkkeitä on vähennetty ja
     nuorisotyöttömyyden vähentämisessä on edistytty jonkin verran, mutta
     pitkäaikaistyöttömyys on edelleen suuri haaste ja romanien ja heikosti koulutettujen
     työllisyysaste on alhainen. Vaikka joitakin alustavia toimenpiteitä on toteutettu
     julkisten työvoimapalvelujen parantamiseksi, niillä on rajalliset valmiudet tarjota
     yksilöllisiä palveluja, erityisesti työmarkkinoista kauimpana oleville henkilöille.
     Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alle EU:n keskiarvon, mihin vaikuttavat
     laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen puute ja suhteellisen pitkät
     äitiyslomat.
4
    EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
5
    C(2014) 8814 final.
6
    COM(2014) 902.
7
    COM(2014) 904.
8
    SWD(2015) 44 final/2.
 ---pagebreak--- (10) Slovakia on edistynyt jonkin verran työssäoppimisen alalla uuden ammatillista
     koulutusta koskevan lain myötä, jonka on tarkoitus tulla voimaan vuonna 2015.
     Edistyminen on kuitenkin ollut vähäistä opetusolosuhteiden parantamisessa,
     työsuuntautuneempien            kandidaattiohjelmien          perustamisessa       sekä
     varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon osallistuvien romanilasten osuuden
     lisäämisessä. Toimenpiteitä ei ole toteutettu sen varmistamiseksi, että romanit
     osallistuisivat laajemmin ammatilliseen ja korkea-asteen koulutukseen. Edistyminen
     on ollut vähäistä Slovakian tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän puutteiden
     korjaamisessa. Pääasiallisina tarpeina on parantaa tieteellisen perustan laatua ja
     merkitystä ja edistää yhteistyötä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja
     yrityssektorin välillä.
(11) Liiketoimintaympäristön heikko laatu Slovakiassa vähentää maan houkuttelevuutta
     niin ulkomaisten kuin kotimaisten investointienkin kannalta. Julkishallinnon ja
     oikeusjärjestelmän riittämätön tehokkuus ja laatu aiheuttavat erityisesti haittaa
     liiketoimintaympäristölle. Virkamieskunta kärsii henkilöstön suuresta vaihtuvuudesta
     ja henkilöresurssien tehottomasta hallinnoinnista. Toimet korruption torjumiseksi
     ovat toistaiseksi olleet vähäisiä. Erityisesti tarpeeseen vahvistaa verohallinnon
     analyyttisia ja tarkastusvalmiuksia ei ole reagoitu. Julkiset hankinnat kärsivät syvään
     juurtuneista puutteista, jotka vaikuttavat julkisten varojen kohdentamiseen.
(12) Vaikka verojärjestelmän viimeaikaiset muutokset ovat osaltaan vaikuttaneet julkisen
     talouden kohenemiseen, väestön ikääntymisestä johtuvat kustannukset rasittavat
     Slovakian nykyistä suhteellisen vakaata velka-asemaa tulevaisuudessa. Julkisen
     talouden pitkän aikavälin kestävyys riippuu hallituksen kyvystä lisätä
     terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta. Slovakian terveydenhuoltojärjestelmän
     yleinen tehokkuus on huono, ja sen tulokset ovat heikkoja muihin EU-maihin
     verrattuna. Hallitus hyväksyi vuosiksi 2014–2020 uuden terveysstrategian, jolla
     yritetään ratkaista kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän ongelmat. Strategiaa
     toteutetaan parhaillaan, mutta useimmat toimenpiteet eivät ole vielä voimassa.
     Veronkantoon ja verohallinnon toimintaan liittyy myös edelleen tehottomuutta.
(13) Viime vuosina tehtyjen investointien vähäisyys voi horjuttaa Slovakian pitkän
     aikavälin kasvunäkymiä. Yksityiset investoinnit vähenivät vuosina 2008–2013
     erityisen     voimakkaasti.     Finanssialan      ulkopuolisten    yritysten   kohdalla
     kokonaisinvestoinnit supistuivat noin 90 prosenttia suorien ulkomaisten investointien
     vähenemisen myötä. Vuonna 2013 investoinnit tuotantohyödykkeisiin olivat edelleen
     reaalisesti noin 13 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2008. Vaikka julkiset
     investoinnit supistuivat huomattavasti vähemmän, supistumisella on kuitenkin
     merkittäviä seurauksia, kun otetaan huomioon laajamittaiset liikenteen
     infrastruktuurihankkeet, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta Slovakian keski- ja
     itäosien kasvupotentiaalia voidaan hyödyntää. Investointien suunnitteluun liittyvät
     hallinnolliset      ja     lainsäädännölliset      esteet     sekä      rakennus-    ja
     maankäyttölupamenettelyjen läpinäkyvyyden puute ja pitkä kesto jarruttavat julkisia
     investointeja. EU:n rahoitus muodostaa erittäin suuren osuuden kaikista julkisista
     investoinneista Slovakiassa muihin alueen jäsenvaltioihin verrattuna. Lisäksi EU:n
     varojen käyttöä haittaa suunnittelumenettelyjen huono hallinto, hankkeiden heikko
     suunnittelu ja valinta sekä ympäristövaikutusten arviointia koskevien vaatimusten
     noudattamisen laiminlyönti. Räätälöityjen eritelmien käyttö julkisissa hankinnoissa
     rajoittaa kilpailua ja johtaa siihen, että lopulliset hinnat ovat korkeita.
     Hankintamenettelyihin osallistuvien julkisyhteisöjen valvonnan parantaminen ja
     asiantuntemuksen lisääminen voisi auttaa ratkaisemaan nämä ongelmat.
     Julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja laadun riittämättömyys ovat
 ---pagebreak---         erityisen haitallisia liiketoimintaympäristön kannalta, eikä siviiliprosessin
        uudistamisen ja tuomioistuinten epätasaisen työnjaon kaltaisiin kysymyksiin ole
        vielä puututtu.
(14)    Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian
        talouspolitiikkaa ja julkaissut analyysinsa vuoden 2015 maaraportissa. Se on
        arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä
        jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen
        suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen
        Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta
        vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä
        talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin
        kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset
        ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.
(15)    Neuvosto on tutkinut Slovakian vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja
        katsoo9, että Slovakia noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.
(16)    Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen
        talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä
        suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Slovakian olisi
        varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-
        aikaisesti,
SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se
1.      lisää terveydenhuoltoalan kustannustehokkuutta, myös parantamalla sairaalahoidon
        hallinnointia ja kehittämällä perushoitoa; toteuttaa toimenpiteitä veronkannon
        tehostamiseksi;
2.      toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla puututaan pitkäaikaistyöttömyyteen ottamalla
        käyttöön aktivointitoimenpiteitä, toisen mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta ja
        yksilöllisiin tarpeisiin räätälöityä korkealaatuista koulutusta; lisää kannustimia
        naisten pysymiselle työmarkkinoilla tai palaamiselle niille kehittämällä
        lastenhoitopalvelujen tarjontaa;
3.      parantaa opettajien koulutusta ja opettajan ammatin houkuttelevuutta, jotta
        oppimistulosten heikkeneminen voidaan pysäyttää; lisää romanilasten osallistumista
        yleiseen koulutukseen ja laadukkaaseen varhaiskasvatukseen;
4.      parantaa ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä maankäyttö- ja rakennuslupien
        saamiseksi, jotta vauhditetaan infrastruktuuri-investointeja; lisää kilpailua julkisissa
        tarjouskilpailumenettelyissä ja parantaa julkisten hankintojen valvontamekanismeja.
Tehty Brysselissä
                                                Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
9
       Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.