Avis juridique important

|

32003H0134

Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuus- ja työterveyssuojelun parantamisesta

Virallinen lehti nro L 053 , 28/02/2003 s. 0045 - 0046

Neuvoston suositus,annettu 18 päivänä helmikuuta 2003,itsenäisten ammatinharjoittajien työturvallisuus- ja työterveyssuojelun parantamisesta(2003/134/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen suositukseksi,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission tiedonannossa työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevasta yhteisön ohjelmasta (1996-2000)(3) kaavailtiin tutkittavaksi, onko tarpeen esittää neuvoston suositus itsenäisten ammatinharjoittajien työterveydestä ja työturvallisuudesta heidän määränsä jatkuvan kasvun vuoksi.(2) Euroopan parlamentti ehdotti työterveyden, työturvallisuuden ja työhygienian alalla harjoitettavan komission toiminnan yleisiä puitteita (1994-2000) koskevassa päätöslauselmassaan(4), että puitteisiin sisällytetään sellaiset säädökset, joilla puitedirektiivi ulotetaan koskemaan itsenäisiä ammatinharjoittajia. Päätöslauselmassaan(5) ohjelman täytäntöönpanoa koskevasta väliraportista parlamentti kiinnitti uudelleen huomiota pääosin lainsäädännön antaman suojan ulkopuolella olevaan itsensä työllistävien ryhmään ja muistutti, että aliurakoinnin lisääntyminen on johtanut työtapaturmien lisääntymiseen.(3) Komission 11 päivänä maaliskuuta 2002 antama tiedonanto "Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002-2006" ja yhteisön uudesta työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta (vuosiksi 2002-2006) 3 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston päätöslauselma, joiden tavoitteena on juurruttaa ennaltaehkäisyajattelua ja vaikuttaa menettelytapoihin, olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon sekä palkattujen työntekijöiden että itsenäisten ammatinharjoittajien osalta.(4) Työmarkkinaosapuolet pitävät sekä itsenäisten työntekijöiden että muiden samassa työpaikassa työskentelevien terveyden ja turvallisuuden suojelua erityisen tärkeänä, ja lähes kaikki niistä kannattavat neuvoston suosituksen muodossa esitettäviä yhteisön toimia. Suosituksessa olisi korostettava aloja, joilla riskit ovat erityisen suuria, sekä etenkin riskien ehkäisyyn liittyviä tiedotus- ja valistustoimenpiteitä, asianmukaista koulutusta ja aiheellista terveydentilan seurantaa.(5) Työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat yhteisön direktiivit, esimerkiksi toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston puitedirektiivi 89/391/ETY(6), eivät pääsääntöisesti koske työntekijöitä, jotka harjoittavat ammatillista toimintaansa muuten kuin työsuhteessa työnantajaan tai yleisesti ottaen olematta muiden henkilöiden alaisuudessa. Tällaiset työntekijät eivät myöskään kuulu kaikissa jäsenvaltioissa työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön piiriin.(6) Riippumatta siitä, työskentelevätkö itsenäiset ammatinharjoittajat yksin vai palkattujen työntekijöiden kanssa, heihin voivat kohdistua samat työterveys- ja työturvallisuusriskit kuin palkattuihin työntekijöihinkin.(7) Itsenäiset ammatinharjoittajat voivat toiminnallaan vaarantaa muiden samalla työpaikalla työskentelevien turvallisuuden ja terveyden.(8) Yhteisössä on myös erityisen riskialttiita aloja, joilla itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä on erittäin suuri (maatalous, kalastus, rakennusala, liikenne).(9) Maatalouden työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa yleissopimusta(7) seuraavassa kansainvälisen työtoimiston äskettäisessä suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi asteittain ulotettava palkatuille työntekijöille tarjottu suoja itsenäisiin maanviljelijöihin ottaen tarvittaessa huomioon itsenäisiä maanviljelijöitä edustavien järjestöjen näkemykset.(10) Työtapaturmat ja ammattitaudit, joille itsenäiset ammatinharjoittajat ovat erityisesti alttiina, aiheuttavat huomattavia sosiaalisia ja inhimillisiä kustannuksia.(11) Siksi on aiheellista ottaa itsenäisten ammatinharjoittajien ryhmä huomioon ja keskittyä tässä suosituksessa sellaisia työtapaturmia ja ammattitauteja koskevien riskien ehkäisyyn, joille itsenäiset ammatinharjoittajat altistuvat.(12) Tarve ottaa huomioon itsenäisten ammatinharjoittajien erityisasema tunnustetaan jo tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla suoritetun työn osalta, koska direktiivissä 92/57/ETY(8) säädetään työ- ja suojavälineiden käyttöä koskevien asianomaisten säännösten ulottamisesta koskemaan itsenäisiä ammatinharjoittajia.(13) Parantamalla itsenäisten ammatinharjoittajien työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia voidaan parantaa kilpailuedellytyksiä ja kilpailukykyä Euroopan tasolla.(14) Olisi myös parannettava itsenäisten ammatinharjoittajien mahdollisuuksia saada koulutusta ja tietoja, jotta voitaisiin parantaa sekä heidän terveyttään ja turvallisuuttaan että samalla työpaikalla työskentelevien terveyttä ja turvallisuutta.(15) Jäsenvaltioiden olisi valittava tarkoituksenmukaisimmiksi katsomansa keinot tavoitteiden saavuttamiseksi.(16) Tällä suosituksella ei ole vaikutusta paremman suojan tarjoaviin jäsenvaltioiden nykyisiin tai tuleviin säännöksiin.(17) Nykyisessä tilanteessa jäsenvaltiot pystyvät parhaiten toteuttamaan asianmukaiset toimet, ja yhteisön on myös tuettava tämän suosituksen tavoitteiden toteuttamista.(18) Ennen ehdotuksen tekemistä kuultiin työmarkkinaosapuolia perustamissopimuksen 138 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavaa komiteaa,SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE, ETTÄ NE1. edistävät työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisytoimissaan itsenäisten ammatinharjoittajien turvallisuutta ja terveyttä ottaen samalla huomioon tiettyjen alojen erityiset riskit sekä sopimusosapuolena olevien yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien välisen suhteen erityislaadun;2. edistäessään itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyttä ja työturvallisuutta valitsevat tarkoituksenmukaisimmiksi katsomansa toimenpiteet, kuten yhden tai useamman seuraavista: lainsäädäntö, kannustimet, tiedotuskampanjat ja asianmukaisten sidosryhmien kannustaminen;3. toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, tiedotuskampanjat mukaan lukien, jotta varmistetaan, että itsenäiset ammatinharjoittajat voivat saada toimivaltaisilta yksiköiltä ja elimiltä sekä omilta edustajajärjestöiltään hyödyllisiä tietoja ja neuvoja työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisemisestä;4. toteuttavat tarvittavat toimenpiteet riittävän koulutuksen tarjoamiseksi itsenäisille ammatinharjoittajille, jotta he voisivat saavuttaa tarvittavan asiantuntemuksen työterveys- ja työturvallisuuskysymyksissä;5. helpottavat sitä, että itsenäiset ammatinharjoittajat saavat tietoja ja koulutusta vaivattomasti ja ilman liiallisia kuluja;6. kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti antavat itsenäisille ammatinharjoittajille mahdollisuuden halutessaan osallistua terveydentilansa seurantaan, joka on tarkoituksenmukaista niihin riskeihin nähden, joille he joutuvat alttiiksi;7. ottavat työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisemistä koskevissa politiikoissaan huomioon muiden jäsenvaltioiden kokemuksista käytettävissä olevat tiedot;8. tarkastelevat neljän vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta olemassa olevien kansallisten toimenpiteiden ja tämän suosituksen antamisen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja tiedottavat tarkastelunsa tuloksista komissiolle.Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2003.Neuvoston puolestaN. ChristodoulakisPuheenjohtaja(1) Lausunto annettu 23. lokakuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) EYVL C 241, 7.10.2002, s. 139.(3) EYVL C 262, 7.10.1995, s. 18.(4) EYVL C 205, 25.7.1994, s. 478.(5) Euroopan parlamentin päätöslauselma, 25.2.1999 (A4-0050/1999).(6) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(7) Kansainvälinen työjärjestö, yleissopimus 184/2001, 21.6.2001.(8) EYVL L 245, 26.8.1992, s. 6.


title: EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUS N:o 154/99/KOL, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1999, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 1999

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

E1999C0154

Virallinen lehti nro L 068 , 06/03/2000 s. 0067 - 0079

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUSN:o 154/99/KOL,annettu 2 päivänä heinäkuuta 1999,virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 1999EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 50 kohdassa mainitun säädöksen virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta (neuvoston direktiivi 89/397/ETY) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,on kuullut EFTAn valvontaviranomaista avustavaa EFTAn elintarvikekomiteaa,sekä katsoo, ettäEuroopan talousalueen moitteettoman toiminnan vuoksi on tarpeen luoda yhteensovitettuja elintarvikkeiden tarkastusohjelmia Euroopan talousalueen tasolla,kyseisissä ohjelmissa korostetaan ETA-sopimuksen nojalla voimassa olevan elintarvikelainsäädännön noudattamista, kansanterveyden suojelua, kuluttajansuojaa ja hyvän kauppatavan mukaista kauppaa,kansallisten ohjelmien ja yhteensovitettujen ohjelmien samanaikaisesta täytäntöönpanosta voidaan saada tietoa ja kokemusta, johon tulevat tarkastustoimet voidaan perustaa,Liechtensteinin on pantava täytäntöön ETA-sopimuksen liitteessä II olevassa XII luvussa mainitut säädökset 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä. Liechtensteinin oli määrä pyrkiä parhaan kykynsä mukaan panemaan täytäntöön kyseisessä luvussa mainitut säädökset 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä. Siksi Liechtenstein sisältyy tähän vuodelle 1999 annettavaan suositukseen,Euroopan komissio on virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 1999 22 päivänä joulukuuta 1998 antamassaan suosituksessa suositellut Euroopan unionin jäsenvaltioille vastaavan ohjelman soveltamista,ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:Suositellaan, että Islanti, Liechtenstein ja Norja ottavat vuonna 1999 näytteitä ja/tai tekevät tarkastuksia sekä suorittavat laboratorioanalyysejä, jos niitä määrätään, koskiena) kahvin sisältämää okratoksiini A:ta;b) elintarvikkeiden lisäaineita.1. Vaikka näytteenottotiheyksiä ei ole määrätty, islannin, Liechtensteinin ja Norjan suositellaan varmistavan, että näytteitä otetaan riittävästi, jotta kussakin valtiossa saadaan yleiskäsitys käsiteltävänä olevasta asiasta. Lisäksi tehdään ehdotuksia analyysimenetelmiksi.2. Islannin, Liechtensteinin ja Norjan suositellaan toimittavan pyydetyt tiedot liitteissä esitettyjen lomakkeiden muodossa tulosten vertailukelpoisuuden parantamiseksi.3. Kahvin sisältämä okratoksiini ATämän ohjelman osan tarkoituksena on koota tietoja Islannin, Liechtensteinin ja Norjan toteuttamista toimenpiteistä, kun on havaittu sellaisen vaarallisen aineen liian korkeita pitoisuuksia, jonka osalta ei ole määritelty ylärajaa. Euroopan talousalueen ja jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden on oltava turvallisia, ja erityisesti ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54 f kohdassa mainitun elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä annetun säädöksen (neuvoston asetus (ETY) N:o 315/93) 2 artiklassa kielletään kansanterveyden ja erityisesti toksikologian kannalta liian suuria määriä vieraita aineita sisältävien elintarvikkeiden saattaminen markkinoille.Okratoksiini A:ta pidetään voimakkaasti nefrotoksisena ja syöpää aiheuttavana aineena, jolla on genotoksisia ominaisuuksia. Kahvin sisältämälle okratoksiini A:lle ei ole vahvistettu tarkkaa ylärajaa ETA-sopimuksessa eikä myöskään useimmissa EFTAn jäsenvaltioissa.Nykyisestä tieteellisestä aineistosta ei käy selvästi ilmi, miten erilaiset käsittelytavat, kuten paahtaminen, vaikuttavat okratoksiinipitoisuuden alenemiseen. Lisäksi raakakahvia myydään jonkin verran suoraan kuluttajille. Siksi kaikenlaisen kahvin (raakakahvin ja paahdetun, jauhetun tai pikakahvin) okratoksiini A -pitoisuutta olisi valvottava.Näytteenotossa olisi noudatettava maapähkinöissä ja niistä valmistetuissa tuotteissa olevien aflatoksiinien virallista tarkastusta varten 16 päivänä heinäkuuta 1998 annetussa komission direktiivissä 98/53/EY(1) säädettyjä menetelmiä.4. Elintarvikkeiden lisäaineetLisäaineiden käyttöä elintarvikkeissa säännellään useilla direktiiveillä: makeutusaineita koskevalla direktiivillä 94/35/EY(2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/83/EY(3); väriaineita koskevalla direktiivillä 94/36/EY(4); muita lisäaineita kuin väriaineita ja makeutusaineita koskevalla direktiivillä 95/2/EY(5), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/85/EY(6).Tämän ohjelman osan tarkoituksena on selvittää, miten edellä mainittuja direktiivejä vastaavaa kansallista lainsäädäntöä noudatetaan Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa ja mitä toimenpiteitä nämä valtiot ovat toteuttaneet, jos lainsäädäntöä ei ole noudatettu.Valvontaan pitäisi kuulua tarkastukset elintarvikkeiden tuotantolaitoksissa (valmistusohjeiden tarkistaminen) ja markkinoilta tai elintarvikkeiden tuotantolaitoksista otettujen näytteiden analyysi.Tarkastusten ja analyysien tulokset on kirjattava liitteessä oleviin lomakkeisiin. Lomakkeet on laadittu siihen muotoon, jossa Islannin, Liechtensteinin ja Norjan vuosittaisten tarkastusohjelmien tilastotiedot on toimitettava.Tutkimuksessa olisi käytännön syistä keskityttävä rajattuun määrään lisäaineita. Tutkittaviksi olisi valittava sellaiset lisäaineet, joiden käyttöä koskevissa Islannin, Liechtensteinin ja Norjan arvioinneissa tulee ilmi riski sallitun päivittäisen saannin ylittymisestä.Liitteen lisäaineluettelo on tarkoitettu ohjeelliseksi valittaessa ensisijaisesti tutkittavia aineita, ja Islanti, Liechtenstein ja Norja voivat lisätä tutkimusraporttiin muita lisäaineita, jotka ovat niille merkityksellisiä.Liitteessä esitetyt tuoteryhmät ovat valittava ryhmiksi, joista lisäaineita etsitään, sillä ne ovat ne tuoteryhmät, joista tutkittavia lisäaineita pääasiassa saadaan. Muita tuotteita ei kuitenkaan suljeta pois.Tehty Brysselissä 2 päivänä heinäkuuta 1999.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaHannes HAFSTEINKollegion jäsen(1) EYVL L 201, 17.7.1998, s. 93.(2) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3.(3) EYVL L 48, 19.2.1997, s. 16.(4) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13.(5) EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1.(6) EYVL L 86, 28.3.1997, s. 4.LIITE>PIC FILE= "L_2000068FI.007002.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007101.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007201.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007301.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007401.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007501.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007601.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007701.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007801.EPS">>PIC FILE= "L_2000068FI.007901.EPS">


title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2002-2005

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Neuvoston suositus, annettu 17 päivänä helmikuuta 2015 , Euroopan kehitysrahaston (kymmenes EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2013

text:
               24.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 66/3

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 17 päivänä helmikuuta 2015,
   Euroopan kehitysrahaston (kymmenes EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2013
   (2015/C 66/03)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jota on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu kymmenes Euroopan kehitysrahasto (kymmenes EKR), ja erityisesti sen 11 artiklan 8 kohdan,
   ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 (4) ja erityisesti sen 142–144 artiklan,
   on tutkinut kymmenennen EKR:n toimiin liittyvän tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2013, ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2013 sekä mainittuun vuosikertomukseen sisältyvät komission vastaukset (5),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 11 artiklan 8 kohdan nojalla Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kymmenennen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut kymmenennen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2013 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden kymmenennen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2013.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. REIRS

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EUVL C 398, 12.11.2014, s. 289.


				|

		52014DC0405

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tanskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0405 final */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Tanskan vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja
työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään
kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät
29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen
Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan
vuosien 2013–2016 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[4],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[5],
jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Tanskaa koskevan
perusteellisen tarkastelun[6]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsä perusteella, että yksityiseen velkaan
ja ulkoiseen kilpailukykyyn liittyviä Tanskan makroekonomisia haasteita ei enää
katsota epätasapainotiloiksi makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn
mukaisessa merkityksessä. Erityisesti asuntomarkkinoiden sopeutus ja yksityisen
sektorin huomattavan velan vaikutukset reaalitalouteen ja finanssisektorin
vakauteen näyttävät olevan hallinnassa. Näitä seikkoja, samoin kuin ulkoisen
kilpailukyvyn vetureita, on kuitenkin seurattava jatkuvasti.
(8)
Tanska toimitti vuoden 2014 lähentymisohjelmansa ja
vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat
on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(9)
Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen
talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen
kestävällä tavalla ja säilyttää julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema
keskipitkän aikavälin tavoitteen tasolla tai sen yläpuolella. Keskipitkän
aikavälin tavoite, –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vastaa vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia. Tanskan julkisen talouden alijäämä on saatu vuonna
2013 kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetty
julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, vastaa
(uudelleen laskettua) rakenteellista rahoitusasemaa, joka on keskipitkän aikavälin
tavoitteen tasolla tai yläpuolella. Kaiken kaikkiaan ohjelmassa esitetty
julkisen talouden strategia vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Velan
määrä oli 44,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sitä on tarkoitus
nostaa väliaikaisesti vuonna 2015 ja supistaa sen jälkeen. Julkisen talouden
kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario,
jonka mukaan BKT kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna
2015, vastaa yleisesti ottaen komission kevään 2014 talousennustetta, jonka
mukainen kasvu on 1,5 prosenttia vuonna 2014 ja 1,9 prosenttia vuonna 2015.
Neuvosto katsoo vuoden 2014 lähentymisohjelman arvioinnin ja komission
ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että Tanskan
julkinen talous on terve ja että maan voidaan odottaa pääsevän
lähentymisohjelman tavoitteeseen.
(10)
Tanska ei ole vielä edennyt riittävästi
työmarkkinoiden marginaaliin jääneiden ryhmien tilanteen parantamisessa eikä
koulutusjärjestelmän kustannustehokkuuden edistämisessä. Työkyvyttömyyseläke-
ja joustotyöjärjestelmien uudistus on alkanut tuottaa tuloksia, rahaetuuksien
uudistus on tullut voimaan, sairauspäivärahauudistuksesta on saatu sovittua ja
huhtikuussa hallitus esitti aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja koskevan
uudistusehdotuksen. Haasteena on edelleen oppisopimuskoulutuksen riittävän
tarjonnan varmistaminen ja tämäntyyppisen oppimisen laadun ja sitä koskevien
käsitysten parantaminen, ammatillisen koulutusjärjestelmän kehittäminen sekä
koulunsa keskeyttävien suuren määrän supistaminen. Koska uudistusten
toteuttaminen on vielä alkuvaiheessa, niiden kokonaisvaikutus nähdään vasta
myöhemmin. Helmikuussa 2014 päästiin yhteisymmärrykseen ammattikoulutuksen
uudistuksesta, jonka odotetaan tulevan voimaan vuoden 2015 puolivälissä. Sillä
pyritään parantamaan ammattikoulutuksen laatua monenlaisten eri aloitteiden
kautta.
(11)
Tanskan talouden haasteisiin kuuluu tuottavuuden
kääntäminen uudelleen nousuun. Euroopan komission arviointi vastaa
pääpiirteissään Tanskan tuottavuuskomitean havaintoja. Tuottavuuskomitea
julkisti huhtikuussa 2014 yhteensä 25 pääsuositusta ja yli 100 konkreettista
ehdotusta, jotka koskivat kilpailun, julkisten hankintojen, koulutuksen,
kansainvälistymisen, innovoinnin, verotuksen ja infrastruktuurin kaltaisia
aloja. Tuottavuuden vähäisen kasvun ongelma on tarkoitus ratkaista panemalla
tuottavuuskomitean suositukset täytäntöön.
(12)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana
analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut lähentymisohjelman
ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain niiden
merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan
kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden
mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla
EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson
yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävistä suosituksista 1–3.
(13)
Neuvosto on tutkinut Tanskan lähentymisohjelman
tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[7]
ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,
SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa
vuosina 2014–2015 toimia, joilla se
1.           jatkaa
liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen kasvua edistävän finanssipolitiikan
noudattamista ja säilyttää julkisen talouden rahoitusaseman vakauden huolehtien
julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttelemisestä koko
lähentymisohjelman kattaman ajan;
2.           toteuttaa lisätoimia
parantaakseen työmarkkinoiden marginaalissa olevien henkilöiden
työllistettävyyttä; parantaa erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten
koulutustuloksia ja ammattikoulutuksen tehokkuutta; helpottaa siirtymistä
koulutuksesta työmarkkinoille esimerkiksi laajentamalla työssäoppimisen ja
oppisopimuskoulutuksen käyttöä;
3.           tehostaa toimia
markkinoillepääsyn esteiden poistamiseksi ja keventää sääntelyrasitusta
kilpailun lisäämiseksi kotimaisella palvelusektorilla, erityisesti
vähittäiskaupan alalla ja rakennusalalla, kuten tuottavuuskomitea suosittelee.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 405 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               SWD(2014) 77 final.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan
2 kohdan mukaisesti.