               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.3.2022
            COM(2022) 132 final

            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Kuten Europol toteaa järjestäytynyttä verkkorikollisuutta koskevassa uhka-arviossaan
                     1
                  , kyberrikollisuus muodostaa kasvavan uhkan kansalaisten ja yritysten turvallisuudelle Euroopan unionissa (EU). Kyberrikollisuus on globaali ja ylikansallinen ilmiö, ja kansainvälisen yhteistyön tehostaminen kyberrikollisuuden torjumiseksi on ollut yksi maailman eri maiden prioriteeteista jo useiden vuosien ajan.

                  Vuonna 2001 tehty tietoverkkorikollisuutta koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus, jäljempänä ’Budapestin yleissopimus’, on ensimmäinen kansainvälinen kyberrikollisuutta koskeva sopimus. Siinä määritellään kyberrikollisuuteen liittyvät rikokset, määrätään kyberrikollisuuden tutkintavaltuuksista ja -menettelyistä, kuten etsinnöistä tietoverkoissa, tiedon hankkimisesta ja sähköisen todistusaineiston turvaamisesta kaikissa rikoksissa, sekä luodaan puitteet kansainväliselle yhteistyölle
                     2
                  . Budapestin yleissopimus on avoin Euroopan neuvoston ulkopuolisille jäsenille, ja siihen on liittynyt maita kaikilta maantieteellisiltä alueilta. Tähän mennessä sopimusvaltioita on 66, ja 14 uutta maata on kutsuttu liittymään yleissopimukseen. Se on kyberrikollisuuden vastaisen lainsäädännön perusta 80 prosentissa maailman maista. Euroopan neuvoston ministerikomitean 17. marraskuuta 2021 hyväksymä Budapestin yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja osoittaa yleissopimuksen jatkuvan merkityksen kyberrikollisuutta koskevan kansainvälisen yhteistyön kehyksenä
                     3
                  .

                  Tietotekniikan yleistyminen ja uusien televiestintä- ja tietoverkkojärjestelmien nopea kehitys sekä teknologioiden käyttö ja väärinkäyttö rikollisiin tarkoituksiin ovat myös olleet Yhdistyneiden kansakuntien asialistalla. YK:n yleiskokous hyväksyi 21. joulukuuta 2010 päätöslauselman 65/230, jossa se pyysi YK:n rikoksentorjunnan ja rikosoikeuden toimikuntaa (CCPCJ) perustamaan avoimen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän, jäljempänä ’asiantuntijaryhmä’, tekemään kattavan tutkimuksen kyberrikollisuuden ongelmasta
                     4
                  . Asiantuntijaryhmä tarkasteli 6.–8. huhtikuuta 2021 pidetyssä seitsemännessä (ja viimeisessä) kokouksessaan kaikkia YK:n jäsenvaltioiden ehdottamia alustavia päätelmiä ja suosituksia
                     5
                   ja päätti toimittaa CCPCJ:lle hyväksytyt 63 päätelmää ja suositusta
                     6
                  . Tutkimuksessaan asiantuntijaryhmä ei päässyt yksimielisyyteen uuden kansainvälisen kyberrikollisuutta koskevan sopimuksen tarpeellisuudesta.

                  Samaan aikaan eräät YK:n jäsenvaltiot ovat tehostaneet ponnistelujaan tällaisen sopimuksen aikaansaamiseksi YK:n yleiskokouksen kolmannessa komiteassa käydyissä keskusteluissa. YK:n yleiskokous hyväksyi 17. joulukuuta 2018 päätöslauselman 73/187 tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta
                     7
                  . Sen jälkeen yleiskokous hyväksyi 27. joulukuuta 2019 samasta aiheesta toisen päätöslauselman 74/247, jolla perustettiin avoin tilapäinen hallitustenvälinen asiantuntijakomitea, jäljempänä ’tilapäinen komitea’, laatimaan kattavaa kansainvälistä yleissopimusta tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjumiseksi. Päätöslauselman mukaan tilapäisen komitean tuli ottaa täysimääräisesti huomioon olemassa olevat kansainväliset välineet sekä kansalliset, alueelliset ja kansainväliset toimet, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttämistä rikollisiin tarkoituksiin, erityisesti asiantuntijaryhmän työ ja sen tulokset
                     8
                  . YK:n yleiskokous hyväksyi 26. toukokuuta 2021 päätöslauselman 75/282, jossa määriteltiin neuvotteluja koskevat säännöt
                     9
                  . Yleiskokous päätti muun muassa, että tilapäinen komitea kutsuisi koolle vähintään kuusi 10 päivän pituista istuntoa, joita aletaan pitää tammikuussa 2022, sekä päätösistunnon ja esittäisi yleissopimusluonnoksen YK:n yleiskokoukselle sen 78. istunnossa vuonna 2024. Yleiskokous päätti myös, että tilapäisen komitean olisi pidettävä ensimmäinen, kolmas ja kuudes neuvotteluistuntonsa New Yorkissa ja toinen, neljäs ja viides istuntonsa Wienissä. Yleiskokous päätti 20. tammikuuta 2022 lykätä ensimmäistä istuntoa myöhempään ajankohtaan New Yorkin covid-19-pandemiatilanteen vuoksi.

                  Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan unionin osallistuminen näihin neuvotteluihin, koska neuvottelujen odotetaan koskevan EU:n lainsäädäntöön ja toimivaltaan liittyviä seikkoja erityisesti kyberrikollisuuden alalla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 3 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unionilla on yksinomainen toimivalta ”tehdä kansainvälinen sopimus (...) siltä osin kuin se voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta”. Kansainvälinen sopimus voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta, jos sopimuksen soveltamisala on päällekkäinen unionin lainsäädännön soveltamisalan kanssa tai jos unionin lainsäädäntö kattaa sopimuksen soveltamisalan suurelta osin.

                  Koska yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) liittymättömien unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden odotetaan muodostavan suunnitellun sopimuksen tärkeimmät osat, komissio olisi nimitettävä johtamaan neuvotteluryhmää. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja käy neuvotteluja osana ryhmää. Komission pääneuvottelija varmistaa sopimuksen yleisen johdonmukaisuuden. Pääneuvottelijan alaisuudessa komission yksiköt johtavat neuvotteluja suunnitellun sopimuksen muista kuin YUTP:hen liittyvistä osista ja Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) johtaa neuvotteluja sopimuksen niistä osista, jotka kuuluvat YUTP:n piiriin.

                  Tämä suositus toimitetaan neuvostolle SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaisesti, jotta voidaan antaa valtuudet neuvotella tulevasta YK:n yleissopimuksesta Euroopan unionin puolesta neuvotteluohjeineen sekä nimittää komissio neuvottelijaksi.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Kyberrikollisuuden torjunta on yksi Euroopan unionin painopisteistä, mikä käy ilmi vuoden 2020 turvallisuusunionistrategiasta
                     10
                   ja vuonna 2021 annetusta järjestäytyneen rikollisuuden torjuntastrategiasta
                     11
                  . Turvallisuusunionia koskevassa kolmannessa edistymisraportissa vuonna 2021 komissio sitoutui varmistamaan unionin tehokkaan osallistumisen Yhdistyneiden kansakuntien tasolla käytäviin neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin
                     12
                  .

                  Komissio toteaa, että lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten valmiuksia tällä alalla on edelleen vietävä eteenpäin ja vahvistettava, jotta voidaan kehittää kansallista kyberrikoslainsäädäntöä, jos sitä ei ole riittävästi annettu. Komissio tunnustaa myös tarpeen edistää kansainvälistä yhteistyötä kyberrikollisuuden torjunnassa ja tukee erilaisia valmiuksien kehittämisohjelmia eri maissa eri puolilla maailmaa, muun muassa kehitysmaissa
                     13
                  . Komissio on tukenut YK:n tietoverkkorikollisuutta käsittelevän hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän, YK:n rikoksentorjunnan ja rikosoikeuden toimikunnan, YK:n huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC), kyberrikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen komitean sekä muiden elinten työtä.

                  Kansainvälisestä yleissopimuksesta käytävien neuvottelujen odotetaan liittyvän kyberrikollisuuden torjuntaa koskeviin EU:n yhteisiin sääntöihin. Erityisesti tämä voi koskea lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annettua direktiiviä 2011/93/EU
                     14
                  , jossa otetaan huomioon uudet ilmiöt verkkoympäristössä, kuten grooming eli nettihoukuttelu (jossa hyväksikäyttäjät esiintyvät lapsina saavuttaaksensa uhrin luottamuksen ja houkutellakseen alaikäisiä seksuaalisiin tarkoituksiin), tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annettua direktiiviä 2013/40/EU
                     15
                  , jolla pyritään torjumaan laajamittaisia kyberhyökkäyksiä edellyttämällä jäsenvaltioita vahvistamaan kansallista kyberrikoslainsäädäntöä ja ottamaan käyttöön tehokkaita rikosoikeudellisia seuraamuksia, sekä muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta annettua direktiiviä (EU) 2019/713
                     16
                  , jossa säädetään yhdenmukaisesta lähestymistavasta liittyen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden rikolliseen toimintaan muiden maksuvälineiden kuin käteisrahan osalta sekä laajennetaan rikosoikeudellinen vastuu virtuaalivaluuttoihin ja digitaalisiin lompakoihin. Muissa EU:n säädöksissä annetaan yhteisiä sääntöjä rikosten torjumiseksi silloin, kun tietojärjestelmien käyttö voi tarjota niihin mahdollisuuden, mukaan lukien terrorismi, ihmiskauppa, laiton huumausainekauppa, laiton asekauppa, rahanpesu, korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus.

                  Neuvottelujen odotetaan koskevan myös rikosoikeudellisia menettelyjä ja yhteistyötoimia. EU:n nykyinen lainsäädäntökehys sisältää lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten yhteistyötä rikosasioissa koskevia säädöksiä, joihin kuuluvat direktiivi 2014/41/EU rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä
                     17
                  , yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä
                     18
                  , asetus (EU) 2018/1727 Eurojustista
                     19
                  , asetus (EU) 2016/794 Europolista
                     20
                  , asetus (EU) 2017/1939 tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa
                     21
                  , neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS yhteisistä tutkintaryhmistä
                     22
                   sekä neuvoston puitepäätös 2009/948/YOS rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta
                     23
                  . Merkityksellisiä ovat myös komission huhtikuussa 2018 esittämät ja parhaillaan EU:n lainsäädäntökäsittelyssä olevat ehdotukset sähköisen todistusaineiston rajatylittävästä saatavuudesta
                     24
                   ja poliisiyhteistyötä koskevasta toimenpidepaketista
                     25
                  . Euroopan unioni on tehnyt kahdenvälisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa, kuten sopimukset keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja Japanin välillä
                     26
                  .

                  Lisäksi unioni on hyväksynyt useita direktiivejä, joilla vahvistetaan epäiltyjen ja syytettyjen prosessuaalisia oikeuksia
                     27
                  . Henkilötietojen suoja on SEUT-sopimuksen 16 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa turvattu perusoikeus. Henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus)
                     28
                   ja direktiiviä (EU) 2016/680 (tietosuojadirektiivi)
                     29
                  . Perusoikeuskirjan 7 artiklassa turvataan myös jokaisen perusoikeus siihen, että hänen yksityis- ja perhe-elämäänsä, kotiaan sekä viestejään kunnioitetaan. Tähän sisältyvät olennaisina viestinnän yksityisyyden kunnioittaminen sekä käyttäjän päätelaitteiden suojaaminen. Sähköistä viestintää koskevien tietojen käsittelyssä on noudatettava direktiiviä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi)
                     30
                  .

                  Neuvotteluissa tulisi varmistaa, että tulevan YK:n yleissopimuksen määräyksillä saavutetaan mahdollisimman korkeatasoinen ihmisoikeuksien suojelu ja että jäsenvaltiot voivat noudattaa EU:n lainsäädäntöä, myös ottaen huomioon sen tuleva kehitys.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Euroopan unioni on johdonmukaisesti edistänyt Budapestin yleissopimusta, joka muodostaa arvokkaan ja joustavan oikeudellisen kehyksen kyberrikollisuuden torjuntaa koskevalle kansainväliselle yhteistyölle. Se on tukenut kolmansia maita niiden liittymisessä yleissopimukseen, jotta ne voivat ottaa käyttöön vähimmäistasoisen kansallisen oikeudellisen kehyksen kyberrikollisuuden torjumiseksi ja kehittää tarvittavia tutkinta- ja syytetoimivalmiuksia, mikä helpottaa yhteistyötä muiden yleissopimuksen osapuolten kanssa
                     31
                  .

                  EU on komission edustamana myös osallistunut aktiivisesti Budapestin yleissopimuksen toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin
                     32
                  . Pöytäkirja avataan allekirjoittamista varten toukokuussa 2022. Koska toisen lisäpöytäkirjan asiat kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan, komissio hyväksyi 25. marraskuuta 2021 kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi, joilla EU:n jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan
                     33
                   ja ratifioimaan
                     34
                   Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja.

                  Neuvotteluissa on siis myös varmistettava johdonmukaisuus tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen kanssa.

                  2.
                        OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 218 artiklan 3 kohdan mukaan komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut ja jossa nimetään unionin neuvottelija. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Yksipuolinen toiminta ei olisi vaihtoehto, koska se ei tarjoaisi riittävää pohjaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävälle yhteistyölle. Monenvälisen sopimuksen, kuten mahdollisen tulevan YK:n yleissopimuksen, josta unioni on voinut neuvotella, noudattaminen on tehokkaampaa kuin kahdenvälisten neuvottelujen aloittaminen yksittäisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tässä aloitteessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  Komission suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen perustuu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohtaan. Sen mukaan komissio antaa suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Komissio julkaisi 14. tammikuuta 2022 tätä aloitetta koskevan kannanottopyynnön verkkosivustollaan. Kommentteja otettiin vastaan neljän viikon ajan. Yksittäiset vastaukset kannanottopyyntöön (viisi) julkaistiin verkkosivustolla. Niissä esitetyt näkökohdat on otettu huomioon tätä ehdotusta laadittaessa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio otti huomioon näkemykset, joita jäsenvaltioiden asiantuntijat esittivät asiaa käsittelevissä neuvoston työryhmissä käytyjen keskustelujen aikana neuvottelujen valmistelun yhteydessä.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Neuvotteluissa käsitellään todennäköisesti seikkoja, jotka voivat merkitä puuttumista perusoikeuksiin, esimerkkeinä rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvät toimenpiteet, rikosten määritelmät, jotka voivat muodostaa perustan rikosoikeudelliselle menettelylle, tai pääsy rikosmenettelyn yhteydessä saatuihin henkilön yksityisiin tietoihin. Neuvoteltavat määräykset voivat johtaa puuttumiseen esimerkiksi oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen. Koska osallistuminen neuvotteluihin Euroopan unionin puolesta ei saisi vaarantaa perusoikeuksien suojan tasoa unionissa, tässä aloitteessa ehdotetaan pyrkimistä perusoikeuksien suojan korkeaan tasoon.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. EU:n jäsenvaltioille voi aiheutua kertaluonteisia kustannuksia yleissopimuksen täytäntöönpanosta sen jälkeen, kun neuvottelut on saatu päätökseen, mutta näitä kustannuksia ei ole mahdollista määrittää tässä vaiheessa, koska neuvotteluja ei ole vielä kaikilta osin aloitettu.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvotteluprosessin odotetaan jatkuvan vuoteen 2024 asti, minkä jälkeen yleissopimus voidaan allekirjoittaa ja tehdä. Aloitteessa ehdotetaan avointa, osallistavaa ja läpinäkyvää neuvotteluprosessia.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous antoi 27 päivänä joulukuuta 2019 päätöslauselman 74/247 tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta, jolla perustettiin kaikkien alueiden edustajista koostuva avoin tilapäinen hallitustenvälinen asiantuntijakomitea laatimaan kattava kansainvälinen yleissopimus tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta
                  35
               . Unionin olisi osallistuttava tätä yleissopimusta koskeviin neuvotteluihin.

               (2)Unioni on hyväksynyt yhteisiä sääntöjä, jotka ovat päällekkäisiä useiden niiden seikkojen kanssa, joiden sisällyttämistä tällaiseen yleissopimukseen harkitaan. Näihin yhteisiin sääntöihin sisältyy erityisesti laaja joukko säädöksiä, jotka koskevat aineellista rikosoikeutta
                  36
               , poliisi- ja oikeusyhteistyötä rikosasioissa
                  37
               , prosessuaalisten oikeuksien vähimmäisvaatimuksia
                  38
                sekä tietosuoja- ja yksityisyystakeita
                  39
               . Myös tulevat yhteiset säännöt olisi otettava huomioon
                  40
               .

               (3)Tämän vuoksi uusi kansainvälinen yleissopimus tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta voi vaikuttaa unionin yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa.

               (4)Unionin lainsäädännön eheyden suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että kansainvälisen oikeuden ja unionin oikeuden sääntöjen välinen johdonmukaisuus säilytetään, unionin on tarpeen osallistua tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjuntaa koskevasta uudesta kansainvälisestä yleissopimuksesta käytäviin neuvotteluihin.

               (5)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausuntonsa …

               (6)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.]

               [TAI]

               [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti on [... päivätyllä kirjeellä] ilmoittanut haluavansa osallistua tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.]

               (7)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta kattava yleissopimus tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston nimeämää erityiskomiteaa kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös ja sen liite julkaistaan välittömästi sen jälkeen kun ne on hyväksytty.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Europolin vuoden 2021 järjestäytynyttä verkkorikollisuutta koskeva uhka-arvio (iOCTA)
                  www.europol.eu
                  .

                     (2)

                        Tietoverkkorikollisuutta koskeva Euroopan neuvoston Budapestin yleissopimus (CETS N:o 185), 23.11.2001,
                  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561
                  .

                     (3)

                  Result details (coe.int)
                  .
                  Euroopan neuvoston ministerikomitean hyväksymä tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja – News (coe.int)
                  .

                     (4)

                        Yleiskokouksen päätöslauselma 21.12.2010,

                     A/Res/65/230 – E – A/Res/65/230 – Desktop (undocs.org)

                  .

                     (5)

                        Kooste kaikista alustavista päätelmistä ja suosituksista, joita jäsenvaltiot ehdottivat vuosina 2018, 2019 ja 2020 pidetyissä asiantuntijaryhmän kokouksissa kyberrikollisuutta koskevan kattavan tutkimuksen tekemiseksi:
                  V2101012.pdf (unodc.org)
                  .

                     (6)

                        Raportti Wienissä 6.–8. huhtikuuta 2021 pidetystä asiantuntijaryhmän kokouksesta:
                  V2102595.pdf (unodc.org)
                  .

                     (7)

                        Yleiskokouksen päätöslauselma 17.12.2018,
                  A/RES/73/187
                  .

                     (8)

                        Yleiskokouksen päätöslauselma 27.12.2019,
                  A/RES/74/247
                  .

                     (9)

                        Yleiskokouksen päätöslauselma 26.5.2021,
                  A/RES/75/282*
                  .

                     (10)

                  COM(2020) 605 final
                   (27.7.2020).

                     (11)

                  COM(2021) 170 final
                   (14.4.2021).

                     (12)

                  COM(2021) 799 final
                   (8.12.2021).

                     (13)

                        Näihin kuuluvat mm. ohjelmat GLACY+, CyberEast ja CyberSouth, joita EU ja Euroopan neuvosto yhdessä rahoittavat ja joita Euroopan neuvosto hallinnoi.

                     (14)

                        Direktiivi 2011/93/EU (13.12.2011).

                     (15)

                        Direktiivi 2013/40/EU (12.8.2013).

                     (16)

                        Direktiivi (EU) 2019/713 (17.4.2019).

                     (17)

                        Direktiivi 2014/41/EU (3.4.2014).

                     (18)

                        Yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä (29.5.2020).

                     (19)

                        Asetus (EU) 2018/1727 (14.11.2018).

                     (20)

                        Asetus (EU) 2016/794 (11.5.2016).

                     (21)

                        Neuvoston asetus (EU) 2017/1939 (12.10.2017).

                     (22)

                        Neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS (13.6.2022).

                     (23)

                        Neuvoston puitepäätös 2009/948/YOS, (30.11.2009).

                     (24)

                        Ehdotus asetukseksi sähköistä todistusaineistoa rikosoikeudellisissa asioissa koskevista eurooppalaisista esittämis- ja säilyttämismääräyksistä,

                     COM(2018) 225 final

                  , ja ehdotus direktiiviksi yhdenmukaisista säännöistä laillisten edustajien nimeämiseksi todistusaineiston keräämistä varten rikosoikeudellisissa menettelyissä,

                     COM(2018) 226 final

                  (17.4.2018).

                     (25)

                        Ehdotus neuvoston suositukseksi poliisiyhteistyöstä, COM(2021)780, ehdotus direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta ja neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS kumoamisesta, COM(2021)782, ja ehdotus asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (”Prüm II”), COM(2021)784, (8.12.2021).

                     (26)

                        Sopimus keskinäisestä oikeusavusta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä (25.6.2003).Euroopan unionin ja Japanin välinen sopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa (2009).

                     (27)

                        Direktiivi 2010/64/EU (20.10.2010), direktiivi 2012/13/EU (22.5.2012), direktiivi 2013/48/EU (22.10.2013), direktiivi (EU) 2016/1919 (26.10.2016), direktiivi (EU) 2016/800 (11.5.2016) ja direktiivi (EU) 2016/343 (9.3.2016).

                     (28)

                        Asetus (EU) 2016/679 (27.4.2016).

                     (29)

                        Direktiivi (EU) 2016/680 (27.4.2016).

                     (30)

                        Direktiivi 2002/58/EY (12.7.2002), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136/EY (25.11.2009).

                     (31)

                        Ks. esim. neuvoston päätelmät kyberdiplomatiasta, 10.2.2015, asiakirja 6122/15.

                     (32)

                        Neuvoston päätös luvan antamisesta Euroopan komissiolle osallistua Euroopan unionin puolesta tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin, viite 9116/19.

                     (33)

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista, COM(2021) 718 final (25.11.2021).

                     (34)

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista,

                     COM(2021) 719 final

                   (25.11.2021).

                     (35)

                        Yleiskokouksen 27. joulukuuta 2019 kolmannen komitean raportista antama päätöslauselma (A/74/401) tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta,
                  A/RES/74/247

                     (36)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/93/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta,

                     EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1–14

                  ; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/40/EU, annettu 12 päivänä elokuuta 2013, tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta,

                     EUVL L 218, 14.8.2013, s. 8–14

                  ; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/713, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjunnasta ja neuvoston puitepäätöksen 2001/413/YOS korvaamisesta, PE/89/2018/REV/3,

                     EUVL L 123, 10.5.2019, s. 18–29

                  .

                     (37)

                        Neuvoston säädös, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisen yleissopimuksen tekemisestä keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä, EYVL C 197, 12.7.2000, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1727 Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta, EUVL L 295, 21.11.2018; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta, EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53; neuvoston puitepäätös 2002/465/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, yhteisistä tutkintaryhmistä, EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1; neuvoston puitepäätös 2009/948/YOS rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta, EUVL L 328, 15.12.2009, s. 42; direktiivi 2014/41/EU rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä, EUVL L 130, 1.5.2014, s. 1.

                     (38)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/64/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä, EUVL L 280, 26.10.2010, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/13/EU, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä, EUVL L 142, 1.6.2012, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/48/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, oikeudesta käyttää avustajaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä sekä oikeudesta saada tieto vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi kolmannelle osapuolelle ja pitää vapaudenmenetyksen aikana yhteyttä kolmansiin henkilöihin ja konsuliviranomaisiin, EUVL L 294, 6.11.2013, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1919, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille, EUVL L 297, 4.11.2016, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/800, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rikoksesta epäiltyjä tai syytettyjä lapsia koskevista menettelyllisistä suojatoimenpiteistä rikosoikeudellisissa menettelyissä, EUVL L 132, 21.5.2016, s. 1; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/343, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä, EUVL L 65, 11.3.2016, s. 1.

                     (39)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi), EUVL L 201, 31.7.2002, s. 37–47, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY.

                     (40)

                        Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sähköistä todistusaineistoa rikosoikeudellisissa asioissa koskevista eurooppalaisista esittämis- ja säilyttämismääräyksistä, 17.4.2018, COM(2018) 225 final; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhdenmukaisista säännöistä laillisten edustajien nimeämiseksi todistusaineiston keräämistä varten rikosoikeudellisissa menettelyissä, 17.4.2018, COM(2018) 226 final.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.3.2022
            COM(2022) 132 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta neuvotteluihin kattavasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, jolla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä rikollisiin tarkoituksiin

               LIITE

               Neuvotteluprosessin osalta unionin olisi pyrittävä seuraavaan:

               (1)Neuvotteluprosessi on avoin, osallistava ja läpinäkyvä ja se perustuu vilpittömässä mielessä tehtävään yhteistyöhön.

               (2)Neuvotteluprosessi mahdollistaa kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kuten kansalaisyhteiskunnan, yksityisen sektorin, tiedeyhteisön ja kansalaisjärjestöjen osallistumisen mielekkäällä tavalla.

               (3)Kaikilta Yhdistyneiden kansakuntien jäseniltä saatuja kannanottoja tarkastellaan tasavertaiselta pohjalta osallistavan prosessin varmistamiseksi.

               (4)Neuvotteluprosessi perustuu tehokkaaseen ja realistiseen työohjelmaan.

               Neuvottelujen yleisten tavoitteiden osalta unionin olisi pyrittävä seuraavaan:

               (5)Yleissopimus toimii tehokkaana välineenä rikosalan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille kyberrikollisuuden maailmanlaajuisessa torjunnassa, ja sen tavoitteena on tuoda lisäarvoa kansainväliseen yhteistyöhön.

               (6)Nykyiset hyviksi osoittautuneiden kansainvälisten ja alueellisten välineiden ja toimien puitteet otetaan YK:n yleiskokouksen päätöslauselmien 74/247 ja 75/282 mukaisesti täysimääräisesti huomioon. Yleissopimus on näin ollen yhteensopiva olemassa olevien kansainvälisten välineiden kanssa ja täydentää niitä. Näihin välineisiin kuuluvat erityisesti tietoverkkorikollisuutta koskeva Euroopan neuvoston vuoden 2001 Budapestin yleissopimus ja sen pöytäkirjat, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2000 yleissopimus ja sen pöytäkirjat sekä muut asiaankuuluvat kansainväliset ja alueelliset välineet. Yleissopimuksella vältetään kaikki vaikutukset niiden soveltamiseen tai uusien maiden liittymiseen niihin sekä mahdollisuuksien mukaan tarpeeton päällekkäisyys.

               (7)YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 75/282 sovitun avoimen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän työ kyberrikollisuutta koskevan kattavan tutkimuksen tekemiseksi ja sen tulokset otetaan täysimääräisesti huomioon.

               (8)Yleissopimuksen määräyksillä saavutetaan mahdollisimman korkeatasoinen ihmisoikeuksien suojelu. EU:n jäsenvaltioiden olisi voitava noudattaa EU:n oikeutta, mukaan lukien perusoikeudet, vapaudet ja EU:n oikeuden yleiset periaatteet sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa. Yleissopimuksen määräysten olisi myös oltava yhteensopivia EU:n ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisen kaupan velvoitteiden kanssa.

               Neuvottelujen sisällön osalta unionin olisi pyrittävä seuraavaan:

               (9)Yleissopimuksessa määritellään rikokset, jotka voidaan tehdä ainoastaan tietojärjestelmien avulla.

               (10)Yleissopimuksessa määritellään rikokset, jotka voidaan tehdä käyttämättä tietojärjestelmiä mutta joihin tietojärjestelmien käyttö voi tarjota mahdollisuuden tietyissä olosuhteissa, mutta vain tapauksissa, joissa tietojärjestelmien käyttö muuttaa merkittävästi rikosten ominaisuuksia tai vaikutuksia.

               (11)Rikokset määritellään selkeästi ja tarkasti teknologianeutraalilla tavalla. Määritelmät ovat yhteensopivia muiden asiaankuuluvien kansainvälisten tai alueellisten yleissopimusten määritelmien kanssa erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden alalla sekä kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa.

               (12)Yleissopimuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tällaisten rikosten yrittämistä ja avunantoa tällaisissa rikoksissa sekä oikeushenkilöiden vastuuta tällaisista rikoksista, ja säännöt, jotka koskevat lainkäyttövallan määrittämistä tällaisille rikoksille sekä tällaisiin rikoksiin liittyviä seuraamuksia ja toimenpiteitä ja jotka ovat yhteensopivia muiden asiaankuuluvien kansainvälisten tai alueellisten yleissopimusten kanssa erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden alalla sekä kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa.

               (13)Yleissopimuksessa määrätään rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvistä toimenpiteistä, joiden avulla viranomaiset voivat tutkia kyberrikokset tehokkaasti, jäädyttää ja tuomita menetetyksi tällaisten rikosten tuottaman hyödyn sekä säilyttää tai hankkia sähköistä todistusaineistoa rikoksista osana rikostutkintaa tai -menettelyä suhteellisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen.

               (14)Nämä rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvät toimenpiteet tuovat riittävää lisäarvoa verrattuna muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin tai alueellisiin yleissopimuksiin erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden alalla ja ne ovat yhteensopivia tällaisten yleissopimusten ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa.

               (15)Sähköisen todistusaineiston säilyttämistä tai hankkimista koskeviin menettelyllisiin toimenpiteisiin liittyy selkeä ja tarkka määritelmä siitä, minkä tyyppiset tiedot tulevat tällöin kyseeseen. Yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevilla menettelyllisillä toimenpiteillä varmistetaan, että tällaisille toimijoille aiheutuva rasite on oikeasuhteinen ja että yksityisen sektorin toimijat kunnioittavat täysimääräisesti käyttäjiensä ihmisoikeuksia. Yleissopimus tarjoaa verkkopalvelujen tarjoajille (esim. internetpalveluntarjoajille) oikeudellista selkeyttä niiden vuorovaikutuksessa yleissopimuksen sopimusvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kanssa. Laittoman sisällön poistamista koskevat menettelylliset toimenpiteet koskevat ainoastaan laitonta sisältöä, joka voidaan määritellä riittävän selkeästi ja tarkasti.

               (16)Yleissopimuksessa määrätään yhteistyötoimenpiteistä, joiden avulla eri sopimusvaltioiden viranomaiset voivat tehdä tehokasta yhteistyötä yleissopimuksessa määriteltyjen rikosten tutkinnassa tai rikosoikeudellisissa menettelyissä taikka tehdä yhteistyötä rikosten sähköisen todistusaineiston säilyttämiseksi tai hankkimiseksi osana rikostutkintaa tai -menettelyä.

               (17)Nämä yhteistyötoimenpiteet tuovat riittävää lisäarvoa verrattuna muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin tai alueellisiin yleissopimuksiin erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden alalla ja ne ovat yhteensopivia tällaisten yleissopimusten ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien kanssa.

               (18)Yhteistyötoimenpiteisiin sovelletaan pyynnön vastaanottaneen osapuolen lainsäädännössä säädettyjä edellytyksiä, jolloin yleissopimuksessa määrätään erilaisista kieltäytymisperusteista, jotta varmistetaan perusoikeuksien suojelu, kuten oikeus henkilötietojen suojaan, myös henkilötietojen siirron yhteydessä, ja tarvittaessa kaksoisrangaistavuuden olemassaolo.

               (19)Yleissopimuksessa määrätään tiukoista edellytyksistä ja vahvoista suojatoimista, joilla varmistetaan, että EU:n jäsenvaltiot voivat kunnioittaa ja suojella perusoikeuksia, vapauksia ja EU:n oikeuden yleisiä periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan unionin perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa, mukaan lukien erityisesti suhteellisuusperiaate, menettelylliset takeet ja oikeudet, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, syyttömyysolettama, oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja rikosoikeudellisten menettelyjen kohteena olevien henkilöiden oikeus puolustukseen sekä yksityisyyden suoja ja henkilötietojen ja sähköisten viestintätietojen suoja, kun tällaisia tietoja käsitellään, mukaan lukien siirrot viranomaisille Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa, sekä oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen. Yleissopimuksessa varmistetaan erityisesti, että EU:n jäsenvaltiot voivat noudattaa direktiivissä (EU) 2016/680, asetuksessa (EU) 2016/679 ja direktiivissä 2002/58/EY tarkoitettuja kansainvälisiä henkilötietojen siirtoja koskevia vaatimuksia. Edellytyksillä ja suojatoimilla varmistetaan myös ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti. Tämä koskee koko yleissopimusta, muun muassa menettelyllisiä toimenpiteitä ja yhteistyötoimenpiteitä, mukaan lukien ne, jotka voivat merkittävästi vaikuttaa yksilöiden oikeuksiin, kuten rikoksen tuottaman hyödyn jäädyttäminen ja menetetyksi tuomitseminen sekä rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen.

               (20)Yleissopimus tarjoaa perustan vapaaehtoisille valmiuksien kehittämistoimille, joilla tuetaan maita niiden kyvyssä suorittaa tehokkaita kyberrikosten tutkintoja ja oikeudenkäyntejä ja hankkia sähköistä todistusaineistoa muiden rikosten tutkintaa ja oikeudenkäyntiä varten, muun muassa teknisen avun ja koulutuksen avulla. UNODC:llä on selkeästi kuvattu rooli tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

               (21)Yleissopimuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden asema kyberrikollisuuden uhreina. Yleissopimuksella varmistetaan, että nämä kyberrikollisuuden uhrit saavat asianmukaista apua, tukea ja suojelua.

               (22)Yleissopimus tarjoaa perustan kyberrikollisuuden ehkäisemiseen tähtääville käytännön toimenpiteille, jotka ovat selkeästi määriteltyjä ja tiukasti rajattuja sekä erillisiä rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvistä toimenpiteistä, jotka voivat vaikuttaa yksilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuksiin ja vapauksiin.

               Yleissopimuksen toiminnan osalta unionin olisi pyrittävä seuraavaan:

               (23)Yleissopimuksessa säilytetään olemassa olevat maailmanlaajuiset ja alueelliset välineet ja meneillään oleva kansainvälinen yhteistyö kyberrikollisuuden maailmanlaajuisessa torjunnassa. Erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltiot voivat keskinäisissä suhteissaan jatkaa Euroopan unionin sääntöjen soveltamista.

               (24)Yleissopimuksessa määrätään asianmukaisesta mekanismista sen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja se sisältää loppumääräykset, jotka koskevat muun muassa riitojen ratkaisemista, yleissopimuksen allekirjoittamista, ratifioimista ja hyväksymistä, yleissopimukseen liittymistä, yleissopimuksen voimaantuloa, muuttamista, soveltamisen keskeyttämistä, irtisanomista ja tallettajaa sekä kieliä ja jotka perustuvat mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa muiden asiaankuuluvien kansainvälisten tai alueellisten yleissopimusten määräyksiin erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden alalla.

               (25)Yleissopimuksen mukaan Euroopan unionista voi tulla sen sopimuspuoli.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.4.2022
            COM(2022) 167 final

            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Ukrainan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.Suosituksen tausta

               Komissio suosittaa, että neuvosto antaa luvan aloittaa neuvottelut unionin ja Ukrainan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta määräaikaisesta sopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, Venäjän Ukrainaa vastaan aloittamasta provosoimattomasta ja perusteettomasta sotilaallisesta hyökkäyksestä aiheutuvien seurausten käsittelemiseksi ja että se nimittää komission unionin neuvottelijaksi. Suositukseen on liitetty myös neuvotteluohjeet.

               2.Tausta

               Unionin ja Ukrainan välistä maanteiden tavaraliikennettä säännellään tällä hetkellä suurelta osin useilla EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan kahdenvälisillä liikennesopimuksilla. Näissä sopimuksissa määrätään kummankin osapuolen liikenteenharjoittajiin sovellettavista kauttakulkua ja kahdenvälistä kauppaa koskevista kiintiöjärjestelyistä. Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen
                  1
                mukaan 25 jäsenvaltiota, joiden kanssa Ukrainalla oli tuolloin kahdenväliset tieliikennesopimukset, myönsi Ukrainalle kahdenvälisesti yhteensä 560 680 kiintiötä. Vuonna 2019 määrä oli hieman pienempi (552 875 kiintiötä, joista 1 750 moninkertaista kiintiötä). Kiintiöt edellyttävät säännöllisesti tiettyjä Euro-päästöarvoja.

               Edellä mainittuihin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien lupien lisäksi kansainvälinen liikennefoorumi (ITF) käyttää monenvälistä kiintiöjärjestelmää, jossa myönnetään monenvälisiä lisenssejä Euroopan liikenneministerikonferenssin (CEMT) jäsenmaahan sijoittautuneiden kuljetusyritysten harjoittamaan kansainväliseen tavaraliikenteeseen. Lisenssejä sovelletaan CEMT-maiden välisiin tavarankuljetuksiin tai yhden tai useamman tällaisen maan alueen kautta tapahtuvaan kauttakulkuun. Kiintiöiden määrä CEMT-järjestelmässä on kuitenkin melko pieni verrattuna kahdenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettyihin kiintiöihin (vaikka vertailu ei olekaan tarkka, koska CEMT-kiintiöt koskevat vuotuisia lisenssejä, kun taas kyseiset kahdenväliset sopimukset koskevat yksittäisten matkojen lupia). Vuonna 2022 Ukrainan liikenteenharjoittajille myönnettiin 4 000 vuotuista lisenssiä.

               Ukraina liittyi vuonna 2006 kansainvälisessä maantieliikenteessä toimivien ajoneuvojen miehistöjen työstä tehtyyn sopimukseen (AETR)
                  2
               , jonka sopimuspuolia ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot. Sen vuoksi Ukrainan liikenteenharjoittajien, jotka kuljettavat tavaroita unionin alueella, on noudatettava samoja ajoaikoja, taukoja ja lepoaikoja kuin joita sovelletaan unionissa asetuksen (EY) N:o 561/2006
                  3
                mukaisesti.

               Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi maan liikennetilanteesta on tullut hyvin vaikea. Venäjän asevoimat ovat tukkineet tai tuhonneet tärkeitä kuljetusreittejä, joita pitkin kuljetetaan tavaroita Mustanmeren kautta, ja Ukrainan ilmatila on suljettu siviililiikenteeltä. Rautatieverkkoa käytetään tällä hetkellä ensisijaisesti matkustajien ja pakolaisten kuljettamiseen, ja se on edelleen erittäin haavoittuva Venäjän pommituksille.

               Jotta voidaan auttaa kovan paineen alla olevaa Ukrainan taloutta, on aiheellista tehdä kiireellisesti unionin ja Ukrainan välinen sopimus, joka on voimassa niin kauan kuin sodan vaikutus liikenneinfrastruktuureihin ja liikenteen harjoittamiseen pysyy vakavana ja jonka avulla kuormittunut ja haavoittuva rautatieverkko, siviililennoilta suljettu ilmatila ja suljetut Mustanmeren satamat voidaan mahdollisimman suurelta osin korvata vaihtoehtoisilla maakuljetusreiteillä tavaroiden kuljettamiseksi EU:n ja Ukrainan välillä. Tämä on erittäin tärkeää viljan, polttoaineiden, elintarvikkeiden ja muiden tavaroiden kaupan kannalta, ja siihen on puututtava kiireellisesti, jotta voidaan vähentää ruokaturvattomuutta Ukrainassa ja välttää pakolaisvirtojen paheneminen. Sopimukseen sisällytetään myös lausekkeita, jotka koskevat tavaroita EU:hun kuljettavien ukrainalaisten kuljettajien ajokorttien ja ammattipätevyystodistusten tunnustamista. Sopimusta sovelletaan Ukrainan alueeseen, joka on Ukrainan laillisen hallituksen hallinnassa ja jonka Euroopan unioni on näin tunnustanut.

               Tällaisen sopimuksen tekeminen on unionin edun mukaista paitsi siksi, että on unionin edun mukaista vakauttaa Ukrainan valtio ja talous, myös siksi, että Ukraina on merkittävä viljan ja muiden elintarvikkeiden toimittaja ja koska EU:n liikenteenharjoittajat saavat vastavuoroiset kuljetusoikeudet Ukrainan alueelle.

               3.Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämä sopimus on yhdenmukainen EU:n Ukrainaa koskevan nykyisen ulkosuhdepolitiikan kanssa. Ukrainan hallitus on pyytänyt sopimusta kiireellisenä toimenpiteenä.

                  Maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekeminen Ukrainan kanssa olisi myös unionin ja Ukrainan välillä 27 päivänä kesäkuuta 2014 allekirjoitetun assosiaatiosopimuksen mukaista, sillä sen 136 artiklassa määrätään mahdollisista tulevista erityisistä tieliikennesopimuksista, joiden tarkoituksena on varmistaa osapuolten välisten kuljetusten yhteensovitettu kehitys ja asteittainen vapauttaminen.

               4.Oikeusperusta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

               •Oikeusperusta

                  Menettelyllinen oikeusperusta päätökselle, jolla annetaan lupa neuvottelujen aloittamiseen unionin ja kolmannen maan välisestä sopimuksesta ja annetaan ohjeet neuvottelijalle, on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Unionin toimivalta

                  SEUT 216 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

                  ”Unioni voi tehdä sopimuksen yhden tai useamman kolmannen valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa, kun perussopimuksissa on asiaa koskeva määräys taikka kun sopimuksen tekeminen on välttämätöntä jonkin unionin politiikalle perussopimuksissa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi tai sopimuksen tekemisestä säädetään oikeudellisesti sitovassa unionin säädöksessä tai sopimuksen tekeminen voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta.”

               Nyt käsiteltävä sopimus kuuluu unionin liikennepolitiikan soveltamisalaan ja on tarpeellinen yhden perussopimuksissa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi eli vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan edistämiseksi, ja sen tekemisestä määrätään Ukrainan kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen 136 artiklassa.

               Maanteiden tavaraliikennettä koskevien kansainvälisten sopimusten tekemisestä säädetään myös nimenomaisesti unionin säädöksessä.

               Erityisesti maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1072/2009 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:

               ”2. Kun on kyse kuljetuksesta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin, tätä asetusta sovelletaan siihen osaan matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. Sitä ei sovelleta sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa kuormaus tai purkaminen tapahtuu, kunnes yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty tarvittava sopimus.

               3. Siihen asti kun 2 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty, tämä asetus ei vaikuta:

               a) jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuvaa kuljetusta koskeviin määräyksiin, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden ja kyseisten kolmansien maiden tekemiin kahdenvälisiin sopimuksiin;

               b) jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuvaa kuljetusta koskeviin, jäsenvaltioiden välillä tehtyjen kahdenvälisten sopimusten sisältämiin määräyksiin, jotka joko kahdenvälisten lupien tai vapauttamisjärjestelyjen mukaisesti sallivat, että sellaiset liikenteenharjoittajat, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, suorittavat jäsenvaltiossa kuormauksen tai purkamisen.”

               Lisäksi sopimuksen tekeminen voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta, kuten Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on vahvistettu. Unionin tuomioistuin totesi erityisesti 16. toukokuuta 2017 antamansa lausunnon 2/15
                  4
                201 kohdassa seuraavaa:

               ”201 Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut, on niin, että kun unionin ja kolmannen valtion välisessä sopimuksessa määrätään tässä sopimuksessa tarkoitettuihin kansainvälisiin suhteisiin sovellettavista säännöistä, jotka ovat suurelta osin päällekkäisiä unionin sisäisiin tilanteisiin sovellettavien unionin yhteisten sääntöjen kanssa, on katsottava, että tämä sopimus saattaa vaikuttaa näiden yhteisten sääntöjen ulottuvuuteen tai muuttaa sitä. Vaikka ristiriitaa kyseisten yhteisten sääntöjen kanssa ei olisi, niiden merkitykseen, soveltamisalaan ja tehokkuuteen voi kohdistua vaikutuksia (ks. mm. lausunto 1/03 (Uusi Luganon yleissopimus), 7.2.2006, EU:C:2006:81, 143 ja 151–153 kohta; lausunto 1/13 (Kolmansien valtioiden liittyminen Haagin yleissopimukseen), 14. lokakuuta 2014, EU:C:2014:2303, 84–90 kohta ja tuomio 26. marraskuuta 2014, Green Network, C-66/13, EU:C:2014:2399, 48 ja 49 kohta).”

                  Tässä suosituksessa tarkoitettu markkinoille pääsy on kiistatta päällekkäinen edellä mainittujen unionin hyväksymien, maanteiden kansainvälistä tavaraliikennettä koskevien markkinoille pääsyä koskevien säännösten kanssa.

                  Edellä esitetyn perusteella unionilla on SEUT 3 artiklan 2 kohdan nojalla yksinomainen ulkoinen toimivalta tehdä suunniteltu sopimus.

               •Komission kuulemisvelvollisuus

               Kun otetaan huomioon unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2015 asiassa C-425/13
                  5
                antama tuomio, jossa selvennetään eri toimielinten tehtäviä sovellettaessa SEUT 218 artiklan 2 ja 4 kohtaa SEU 13 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen toimielinten välisen tasapainon ja keskinäisen vilpittömän yhteistyön periaatteiden mukaisesti, nämä selvennykset on otettava huomioon.

               On aiheellista, että komissio toimittaa neuvostolle ja sen nimeämälle erityiskomitealle kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat neuvottelujen edistymisen seuraamiseksi, kuten erityisesti ilmoitetut yleiset tavoitteet ja muiden osapuolten neuvottelujen aikana esittämät kannat. Komissio raportoi kirjallisesti neuvostolle ja sen nimeämälle erityiskomitealle neuvottelujen tuloksista siten, että neuvosto voi käyttää institutionaalisia oikeuksiaan.

               Noudattaakseen SEU 13 artiklan 2 kohdassa määrättyä velvoitetta kunnioittaa toimielinten välistä tasapainoa ja SEUT 218 artiklan 10 kohdassa määrättyä velvoitetta komissio tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille samassa laajuudessa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

                  Suunniteltu sopimus on tehokkain väline EU:n ja Ukrainan välisten tieliikennesuhteiden parantamiseksi, sillä se poistaa EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyvien kiintiöiden tarpeen.

                  Ehdotettu sopimus ei aiheuta nykytilanteeseen verrattuna uusia hallinnollisia tai taloudellisia rasitteita jäsenvaltioiden viranomaisille tai toimialalle. Sen pitäisi päinvastoin keventää sekä toimialan että jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa. Lisäksi siinä poistetaan EU:n liikenteenharjoittajien liikennelupien tarve mainittujen kuljetusoikeuksien (kauttakulku- ja kahdenvälisten oikeuksien) osalta, mikä vähentää EU:n kuljetusalan taakkaa.

               5.Talousarviovaikutukset

                  Suosituksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               6.Lisätiedot

               •Suositukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Neuvoston päätöksessä annetaan lupa aloittaa neuvottelut unionin ja Ukrainan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan aiheutuvien seurausten käsittelemiseksi ja nimitetään komissio unionin neuvottelijaksi. Päätökseen liitetyissä neuvotteluohjeissa kuvataan laajasti suunnitellun sopimuksen soveltamisalaa.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Ukrainan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Olisi aloitettava neuvottelut unionin ja Ukrainan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemiseksi. On aiheellista, että sopimusta sovelletaan niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyksen vaikutus liikenneinfrastruktuureihin ja liikenteen harjoittamiseen on edelleen vakava.

               2)Komissio olisi nimettävä neuvottelijaksi.

               3)Komission olisi käytävä neuvottelut [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan komissiolle lupa neuvotella unionin puolesta Euroopan unionin ja Ukrainan välinen maanteiden tavaraliikennettä koskeva sopimus.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Study on the economic impact of an agreement between the EU and the Ukraine prepared by ICF, TRT and DIW Econ, Final Report, 14. lokakuuta 2014.

                     (2)

                        Allekirjoitettu Genevessä, 1. heinäkuuta 1970.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta.

                     (4)

                        ECLI:EU:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.4.2022
            COM(2022) 167 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Ukrainan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               LIITE

               Neuvotteluohjeet Euroopan unionin ja Ukrainan välistä maanteiden tavaraliikennettä koskevaa sopimusta varten

               1.Neuvottelutavoitteet

               Tavoitteena on neuvotella Ukrainan kanssa sopimus, jolla vapautetaan maanteiden tavaraliikenne myöntämällä Ukrainan ja Euroopan unionin liikenteenharjoittajille pääsyoikeudet kauttakulkuliikenteeseen ja kahdenvälisiin kansainvälisiin kuljetuksiin ja johon sisältyy Ukrainan toimivaltaisten viranomaisten myöntämien ajokorttien ja ammattipätevyystodistusten tunnustaminen Euroopan unionissa ja päinvastoin.

               2.Sopimuksen soveltamisala

               Sopimuksen olisi mahdollistettava Ukrainan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien pääsy unionin markkinoille.

               (1)Sopimuksella olisi vapautettava maanteiden tavaraliikenne myöntämällä Ukrainan ja Euroopan unionin liikenteenharjoittajille pääsyoikeudet kauttakulkuliikenteeseen ja kahdenvälisiin kansainvälisiin kuljetuksiin Euroopan unionin ja Ukrainan välillä. Sopimuksella olisi säilytettävä EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan välisten voimassa olevien kahdenvälisten tieliikennesopimusten mukainen markkinoillepääsyn taso tai muut kaupalliset mahdollisuudet tai laajennettava niitä.

               (2)Sopimukseen olisi oltava yhtä todistusvoimainen kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja siihen olisi sisällytettävä tätä koskeva kielilauseke.

               (3)Sopimuksessa olisi käsiteltävä Ukrainan toimivaltaisten viranomaisten myöntämiä ajokortteja ja ammattipätevyystodistuksia, jotta voidaan varmistaa niiden tunnustaminen Euroopan unionissa.

               (4)Sopimuksen olisi oltava määräaikainen ja sitä olisi sovellettava niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutus liikenneinfrastruktuureihin ja liikenteen harjoittamiseen on edelleen vakava.

               3.Yleiset määräykset

               Sopimus, joka on jatkoa EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan voimassa oleville kahdenvälisille tieliikennesopimuksille, on ensisijainen niiden määräyksiin nähden.

               Kun sopimus irtisanotaan, EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan voimassa olevia kahdenvälisiä sopimuksia voidaan jälleen soveltaa, paitsi jos ja siihen saakka kun unioni tekee Ukrainan kanssa uuden sopimuksen tieliikenteen alalla.

               4.Sopimuksen hallinnointi

               Olisi perustettava osapuolten edustajista koostuva sekakomitea, jonka olisi vastattava sopimuksen hallinnoinnista ja sen asianmukaisesta täytäntöönpanosta erityisesti sopimuksen liitteeseen sisältyvien EU:n sääntöjen, joita Ukrainan on noudatettava, mukauttamisen osalta sekä unionin tasolla hyväksyttyjen tieliikenteen alalla sovellettavien uusien sääntöjen osalta.

               Ukrainan asiantuntijat voivat osallistua tarkkailijoina unionin perustamiin asiantuntijaryhmiin, jotka käsittelevät Ukrainan soveltamaa unionin lainsäädäntöä, joka esitetään sopimuksen liitteessä.

               Sopimukseen olisi sisällyttävä nopea, tehokas ja sitova riitojenratkaisumenettely, jolla varmistetaan, että sopimusta voidaan soveltaa asianmukaisesti.

               Riitojenratkaisumenettelystä huolimatta sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä, joita sovelletaan, jos sen velvoitteita ei täytetä, kuten mahdollisuus toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä tai keskeyttää kokonaan tai osittain sopimusehtojen mukaisesti myönnetyt oikeudet tai erioikeudet.

               5.Neuvottelujen käyminen

               Komissio käy neuvottelut näiden neuvotteluohjeiden mukaisesti ja varmistaa asianmukaisen koordinoinnin muilla asiaankuuluvilla aloilla meneillään olevien ja tulevien neuvottelujen kanssa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.4.2022
            COM(2022) 168 final

            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               PERUSTELUT

               1.Suosituksen tausta

               Komissio suosittaa, että neuvosto antaa luvan aloittaa neuvottelut unionin ja Moldovan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta määräaikaisesta sopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, Venäjän Ukrainaa vastaan aloittamasta provosoimattomasta ja perusteettomasta sotilaallisesta hyökkäyksestä aiheutuvien seurausten käsittelemiseksi ja että se nimittää komission unionin neuvottelijaksi. Suositukseen on liitetty myös neuvotteluohjeet.

               2.Tausta

               Unionin ja Moldovan välistä maanteiden tavaraliikennettä säännellään tällä hetkellä suurelta osin useilla EU:n jäsenvaltioiden ja Moldovan kahdenvälisillä liikennesopimuksilla. Näissä sopimuksissa määrätään kummankin osapuolen liikenteenharjoittajiin sovellettavista kauttakulkua ja kahdenvälistä kauppaa koskevista kiintiöjärjestelyistä. Moldovan kansallisen tieliikenneviraston antamien tietojen mukaan Viro, Liettua, Latvia, Puola, Slovakia, Unkari ja Slovenia ovat myöntäneet Moldovalle yhteensä 15 000 kiintiötä. Tästä kokonaismäärästä 14 320 on kauttakulkukiintiöitä tai kahdenvälisiä kiintiöitä ja 680 yleisiä kiintiöitä. Näiden maiden Moldovalle vuodeksi 2022 myöntämistä kiintiöistä ainoastaan 8 647 kiintiötä (vain noin 60 prosenttia kokonaismäärästä) oli jäljellä 17. maaliskuuta 2022.

               Edellä mainittuihin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien lupien lisäksi kansainvälinen liikennefoorumi (ITF) käyttää monenvälistä kiintiöjärjestelmää, jossa myönnetään monenvälisiä lisenssejä Euroopan liikenneministerikonferenssin (CEMT) jäsenmaahan sijoittautuneiden kuljetusyritysten harjoittamaan kansainväliseen tavaraliikenteeseen. Lisenssejä sovelletaan CEMT-maiden välisiin tavarankuljetuksiin tai yhden tai useamman tällaisen maan alueen kautta tapahtuvaan kauttakulkuun. Kiintiöiden määrä CEMT-järjestelmässä on kuitenkin melko pieni verrattuna kahdenvälisten sopimusten mukaisesti myönnettyihin kiintiöihin (vaikka vertailu ei olekaan tarkka, koska CEMT-kiintiöt koskevat vuotuisia lisenssejä, kun taas kyseiset kahdenväliset sopimukset koskevat yksittäisten matkojen lupia). Vuonna 2022 Moldovan liikenteenharjoittajille myönnettiin 1 430 vuotuista lisenssiä ja 1 752 lyhytaikaista lisenssiä.

               Moldova on osapuolena kansainvälisessä maantieliikenteessä toimivien ajoneuvojen miehistöjen työstä tehdyssä sopimuksessa (AETR)
                  1
               , jonka sopimuspuolia ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot. Sen vuoksi Moldovan liikenteenharjoittajien, jotka kuljettavat tavaroita unionin alueella, on noudatettava samoja ajoaikoja, taukoja ja lepoaikoja kuin joita sovelletaan unionissa asetuksen (EY) N:o 561/2006
                  2
                mukaisesti.

               Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi Moldovan liikennetilanteesta on tullut hyvin vaikea. Ukrainan sota pakottaa Moldovan maantieliikenteen harjoittajat etsimään vaihtoehtoisia reittejä välttääkseen kulkemisen Ukrainan alueen kautta, mikä on toistaiseksi ollut ainoa tapa päästä kolmansien maiden markkinoille Itä-Ukrainassa. Moldovan liikenteenharjoittajilla ei kuitenkaan ole riittäviä lupia kauttakulkuun niissä jäsenvaltioissa, joiden läpi tällainen kauttakulku olisi järjestettävä. Tämä vaarantaa tavaroiden (erityisesti maataloustuotteiden) toimittamista koskevien pitkäaikaisten sopimusten noudattamisen edellä mainittujen maiden kauppakumppaneiden kanssa. Myös Moldovan ja EU:n välisten kuljetusten tarve kasvaa, mutta nykyiset luvat eivät riitä vastaamaan tähän tarpeeseen. Moldovan liikenteenharjoittajien kuljetusoikeuksien laajentaminen ja vastavuoroisten oikeuksien myöntäminen EU:n liikenteenharjoittajille voisi myös antaa EU:lle mahdollisuuden viedä enemmän tavaroita Moldovaan, joten se on myös EU:n edun mukaista. Samaan aikaan Moldovan saattaa olla tarpeen mukauttaa edelleen talous- ja liikennerakenteitaan, jotta se voi vastata sodan kansainvälisiin markkinoihin kohdistuviin vaikutuksiin.

               Jotta voidaan auttaa Moldovan taloutta, joka on suurissa vaikeuksissa, koska maa on ottanut väliaikaisesti vastaan jo yli 350 000 Ukrainasta tulevaa ja muihin maihin matkalla olevaa pakolaista, on aiheellista tehdä kiireellisesti unionin ja Moldovan välinen sopimus, jonka nojalla Ukrainan kautta kulkevat suljetut kauttakulkureitit voidaan mahdollisimman suurelta osin korvata EU:n kautta kulkevilla vaihtoehtoisilla tiekuljetusreiteillä ja EU:n ja Moldovan kahdenvälistä maantieliikennettä voidaan parantaa. Tällaisen sopimuksen olisi oltava voimassa niin kauan kuin sodan vaikutus liikenteen harjoittamiseen ja Ukrainan liikenneinfrastruktuuriin pysyy vakavana.

               Tällainen sopimus on myös EU:n edun mukainen, koska on EU:n edun mukaista vakauttaa Moldovan talous, myös siksi, että maan on huolehdittava sotaa pakenevien pakolaisten virrasta, ja koska on syytä lieventää Venäjän hyökkäyksen vaikutusta EU:n ja sen rajojen turvallisuustilanteeseen. Lisäksi EU:n liikenteenharjoittajat saavat vastavuoroisesti samat kuljetusoikeudet kuin Moldovan liikenteenharjoittajat, mikä on myönteistä EU:n taloudelle.

               Assosiaatiosopimuksen 80 artiklan c alakohdassa kehotetaan vahvistamaan EU:n ja Moldovan alueiden välisiä tärkeimpiä liikenneyhteyksiä ja 82 artiklassa kehotetaan yhteistyöhön, jolla parannetaan tavaraliikennettä ja lisätään liikennevirtojen sujuvuutta Moldovan tasavallan, EU:n ja alueen kolmansien maiden välillä poistamalla hallinnollisia, teknisiä ja muita esteitä.

               3.Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämä sopimus on yhdenmukainen EU:n Moldovaa koskevan nykyisen ulkosuhdepolitiikan kanssa. Moldovan hallitus on pyytänyt sopimusta kiireellisenä toimenpiteenä. Tällainen sopimus täydentää myös EU:n Moldovalle maaliskuussa 2022 myöntämää tukea, jolla autetaan Moldovan viranomaisia avustamaan ihmisiä, jotka pakenevat Venäjän Ukrainaan tekemää hyökkäystä. Maanteiden tavaraliikennettä koskevan määräaikaisen sopimuksen tekeminen Moldovan kanssa Ukrainan sodan aiheuttamien kuljetusesteiden ajaksi olisi myös unionin ja Moldovan välillä 27 päivänä kesäkuuta 2014 allekirjoitetun assosiaatiosopimuksen
                     3
                   mukaista.

               4.Oikeusperusta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

               •Oikeusperusta

                  Menettelyllinen oikeusperusta päätökselle, jolla annetaan lupa neuvottelujen aloittamiseen unionin ja kolmannen maan välisestä sopimuksesta ja annetaan ohjeet neuvottelijalle, on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Unionin toimivalta

                  SEUT 216 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

                  ”Unioni voi tehdä sopimuksen yhden tai useamman kolmannen valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa, kun perussopimuksissa on asiaa koskeva määräys taikka kun sopimuksen tekeminen on välttämätöntä jonkin unionin politiikalle perussopimuksissa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi tai sopimuksen tekemisestä säädetään oikeudellisesti sitovassa unionin säädöksessä tai sopimuksen tekeminen voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta.”

               Nyt käsiteltävä sopimus kuuluu unionin liikennepolitiikan soveltamisalaan ja on tarpeellinen yhden perussopimuksissa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi eli vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan edistämiseksi.

               Maanteiden tavaraliikennettä koskevien kansainvälisten sopimusten tekemisestä säädetään myös nimenomaisesti unionin säädöksessä.

               Erityisesti maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1072/2009 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:

               ”2. Kun on kyse kuljetuksesta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin, tätä asetusta sovelletaan siihen osaan matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. Sitä ei sovelleta sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa kuormaus tai purkaminen tapahtuu, kunnes yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty tarvittava sopimus.

               3. Siihen asti kun 2 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty, tämä asetus ei vaikuta:

               a) jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuvaa kuljetusta koskeviin määräyksiin, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden ja kyseisten kolmansien maiden tekemiin kahdenvälisiin sopimuksiin;

               b) jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuvaa kuljetusta koskeviin, jäsenvaltioiden välillä tehtyjen kahdenvälisten sopimusten sisältämiin määräyksiin, jotka joko kahdenvälisten lupien tai vapauttamisjärjestelyjen mukaisesti sallivat, että sellaiset liikenteenharjoittajat, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, suorittavat jäsenvaltiossa kuormauksen tai purkamisen.”

               Lisäksi unionin ja Moldovan välisen assosiaatiosopimuksen 82 artiklassa määrätään, että osapuolten välisellä yhteistyöllä pyritään parantamaan matkustaja- ja tavaraliikennettä ja lisäämään liikennevirtojen sujuvuutta unionin ja Moldovan tasavallan välillä.

               Lisäksi sopimuksen tekeminen voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta, kuten Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on vahvistettu. Unionin tuomioistuin totesi erityisesti 16. toukokuuta 2017 antamansa lausunnon 2/15
                  4
                201 kohdassa seuraavaa:

               ”201 Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut, on niin, että kun unionin ja kolmannen valtion välisessä sopimuksessa määrätään tässä sopimuksessa tarkoitettuihin kansainvälisiin suhteisiin sovellettavista säännöistä, jotka ovat suurelta osin päällekkäisiä unionin sisäisiin tilanteisiin sovellettavien unionin yhteisten sääntöjen kanssa, on katsottava, että tämä sopimus saattaa vaikuttaa näiden yhteisten sääntöjen ulottuvuuteen tai muuttaa sitä. Vaikka ristiriitaa kyseisten yhteisten sääntöjen kanssa ei olisi, niiden merkitykseen, soveltamisalaan ja tehokkuuteen voi kohdistua vaikutuksia (ks. mm. lausunto 1/03 (Uusi Luganon yleissopimus), 7.2.2006, EU:C:2006:81, 143 ja 151–153 kohta; lausunto 1/13 (Kolmansien valtioiden liittyminen Haagin yleissopimukseen), 14.10.2014, EU:C:2014:2303, 84–90 kohta ja tuomio 26.11.2014, Green Network, C-66/13, EU:C:2014:2399, 48 ja 49 kohta).”

                  Tässä suosituksessa tarkoitettu markkinoille pääsy on kiistatta päällekkäinen edellä mainittujen unionin hyväksymien, maanteiden kansainvälistä tavaraliikennettä koskevien markkinoille pääsyä koskevien säännösten kanssa.

                  Edellä esitetyn perusteella unionilla on SEUT 3 artiklan 2 kohdan nojalla yksinomainen ulkoinen toimivalta tehdä suunniteltu sopimus.

               Siltä osin kuin suunniteltu sopimus ei korvaa voimassa olevia kahdenvälisiä sopimuksia, niiden soveltamista voidaan jatkaa suunnitellun sopimuksen puitteissa. Kun sopimus on irtisanottu, voimassa olevia kahdenvälisiä sopimuksia voidaan jälleen soveltaa itsenäisesti, paitsi jos ja siihen saakka kun unioni tekee Moldovan kanssa uuden sopimuksen tieliikenteen alalla.

               •Komission kuulemisvelvollisuus

               Kun otetaan huomioon unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2015 asiassa C-425/13
                  5
                antama tuomio, jossa selvennetään eri toimielinten tehtäviä sovellettaessa SEUT 218 artiklan 2 ja 4 kohtaa SEU 13 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen toimielinten välisen tasapainon ja keskinäisen vilpittömän yhteistyön periaatteiden mukaisesti, nämä selvennykset on otettava huomioon.

               On aiheellista, että komissio toimittaa neuvostolle ja sen nimeämälle erityiskomitealle kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat neuvottelujen edistymisen seuraamiseksi, kuten erityisesti ilmoitetut yleiset tavoitteet ja muiden osapuolten neuvottelujen aikana esittämät kannat. Komissio raportoi kirjallisesti neuvostolle ja sen nimeämälle erityiskomitealle neuvottelujen tuloksista siten, että neuvosto voi käyttää institutionaalisia oikeuksiaan.

               Noudattaakseen SEU 13 artiklan 2 kohdassa määrättyä velvoitetta kunnioittaa toimielinten välistä tasapainoa ja SEUT 218 artiklan 10 kohdassa määrättyä velvoitetta komissio tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille samassa laajuudessa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

                  Suunniteltu sopimus on tehokkain väline EU:n ja Moldovan välisten tieliikennesuhteiden parantamiseksi, sillä se poistaa jäsenvaltioiden ja Moldovan kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyvien kiintiöiden tarpeen kauttakulun osalta.

                  Ehdotettu sopimus ei aiheuta uusia hallinnollisia tai taloudellisia rasitteita jäsenvaltioiden viranomaisille tai toimialalle. Sen pitäisi päinvastoin keventää sekä toimialan että jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa, sillä Moldovan liikenteenharjoittajien oikeuksia vastaavien oikeuksien (kauttakulkuoikeudet ja kahdenvälisiä kansainvälisiä kuljetuksia koskevat oikeudet) vastavuoroinen myöntäminen EU:n liikenteenharjoittajille poistaa EU:n liikenteenharjoittajien lupien tarpeen ja vähentää siten EU:n kuljetusalan hallinnollista taakkaa.

               5.Talousarviovaikutukset

                  Suosituksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               6.Lisätiedot

               •Suositukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Neuvoston päätöksessä annetaan lupa aloittaa neuvottelut unionin ja Moldovan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan aiheutuvien seurausten käsittelemiseksi ja nimitetään komissio unionin neuvottelijaksi. Päätökseen liitetyissä neuvotteluohjeissa kuvataan laajasti suunnitellun sopimuksen soveltamisalaa.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Olisi aloitettava neuvottelut unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemiseksi. On aiheellista, että sopimusta sovelletaan niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutus liikenteen harjoittamiseen ja Ukrainan liikenneinfrastruktuureihin on edelleen vakava.

               (2)Komissio olisi nimettävä neuvottelijaksi.

               (3)Komission olisi käytävä neuvottelut [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan komissiolle lupa neuvotella unionin puolesta Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välinen maanteiden tavaraliikennettä koskeva sopimus.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Allekirjoitettu Genevessä, 1. heinäkuuta 1970.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta.

                     (3)

                        EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

                     (4)

                        ECLI:EU:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.4.2022
            COM(2022) 168 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisestä maanteiden tavaraliikennettä koskevasta sopimuksesta

               LIITE

               Neuvotteluohjeet Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välistä maanteiden tavaraliikennettä koskevaa sopimusta varten

               1.Neuvottelutavoitteet

               Tavoitteena on mahdollistaa maanteiden tavaraliikenteen vapauttaminen kauttakulkuoikeuksien ja kahdenvälisiä kansainvälisiä kuljetuksia koskevien oikeuksien osalta Moldovan ja unionin välillä niin kauan kuin Venäjän provosoimaton ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan jatkuu.

               2.Sopimuksen soveltamisala

               (1)Sopimuksella olisi vapautettava maanteiden tavaraliikenne myöntämällä Moldovan ja Euroopan unionin liikenteenharjoittajille pääsyoikeudet kauttakulkuliikenteeseen ja kahdenvälisiin kansainvälisiin kuljetuksiin Euroopan unionin ja Moldovan välillä. Sopimuksella olisi säilytettävä EU:n jäsenvaltioiden ja Moldovan välisten voimassa olevien kahdenvälisten tieliikennesopimusten mukainen markkinoillepääsyn taso tai muut kaupalliset mahdollisuudet tai laajennettava niitä.

               (2)Sopimuksen olisi oltava yhtä todistusvoimainen kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja siihen olisi sisällytettävä tätä koskeva kielilauseke.

               (3)Sopimuksen olisi oltava määräaikainen ja sitä olisi sovellettava niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutus liikenteen harjoittamiseen ja Ukrainan liikenneinfrastruktuuriin on edelleen vakava.

               3.Yleiset määräykset

               Sopimus, joka on jatkoa EU:n jäsenvaltioiden ja Moldovan voimassa oleville kahdenvälisille tieliikennesopimuksille, on ensisijainen niiden määräyksiin nähden.

               Kun sopimus irtisanotaan, EU:n jäsenvaltioiden ja Moldovan voimassa olevia kahdenvälisiä sopimuksia voidaan jälleen soveltaa, paitsi jos ja siihen saakka kun unioni tekee Moldovan kanssa uuden sopimuksen tieliikenteen alalla.

               4.Sopimuksen hallinnointi

               Olisi perustettava osapuolten edustajista koostuva sekakomitea, jonka olisi vastattava sopimuksen hallinnoinnista ja sen asianmukaisesta täytäntöönpanosta erityisesti sopimuksen liitteeseen sisältyvien EU:n sääntöjen, joita Moldovan on noudatettava, mukauttamisen osalta sekä unionin tasolla hyväksyttyjen tieliikenteen alalla sovellettavien uusien sääntöjen osalta.

               Moldovan asiantuntijat voivat osallistua tarkkailijoina unionin perustamiin asiantuntijaryhmiin, jotka käsittelevät Moldovan soveltamaa unionin lainsäädäntöä, joka esitetään sopimuksen liitteessä.

               Sopimukseen olisi sisällyttävä nopea, tehokas ja sitova riitojenratkaisumenettely, jolla varmistetaan, että sopimusta voidaan soveltaa asianmukaisesti.

               Riitojenratkaisumenettelystä huolimatta sopimukseen olisi sisällytettävä määräyksiä, joita sovelletaan, jos sen velvoitteita ei täytetä, kuten mahdollisuus toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä tai keskeyttää kokonaan tai osittain sopimusehtojen mukaisesti myönnetyt oikeudet tai erioikeudet.

               5.Neuvottelujen käyminen

               Komissio käy neuvottelut näiden neuvotteluohjeiden mukaisesti ja varmistaa asianmukaisen koordinoinnin muilla asiaankuuluvilla aloilla meneillään olevien ja tulevien neuvottelujen kanssa.