               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 260 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ranskan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ranskan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Ranskan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Ranskan vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 473/2013
                  5
                mukaisesti lausuntonsa Ranskan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015
                  6
               .

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Ranskaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  9
               . Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ranskan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Erityisesti heikon kasvun ja matalan inflaation, yritysten huonon kannattavuuden ja toistaiseksi riittämättömien toimenpiteiden takia riskit, jotka aiheutuvat kustannuskilpailukyvyn ja muihin tekijöihin kuin hintaan perustuvan kilpailukyvyn heikkenemisestä sekä etenkin julkisen sektorin suuresta ja jatkuvasti kasvavasta velkaantuneisuudesta, ovat kasvaneet merkittävästi. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää Ranskan talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riskiä, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruusluokka, myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riskiä.

               (7)Ranska toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Ranskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassa liiallisen alijäämän korjaamista neuvoston 10 päivänä maaliskuuta 2015 antamassa suosituksessa asettaman määräajan mukaisesti vuoteen 2017 mennessä ja keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,4 prosentin rakenteellisen alijäämän suhteessa BKT:hen – saavuttamista vuoteen 2018 mennessä
                  10
               . Hallitus aikoo noudattaa neuvoston asettamia julkisen talouden alijäämätavoitteita, mutta vuosiksi 2016 ja 2017 suunnitellut julkisen talouden toimet jäävät suosituksia vähäisemmiksi. Hallitus ennakoi vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurimmillaan vuonna 2016, jolloin se on 97 prosenttia, ja supistuu sen jälkeen 95,5 prosenttiin vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen mukainen julkisen talouden vuoden 2015 alijäämätavoite on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle tavoitteeksi asetetun 4 prosentin suhteessa BKT:hen. Samana vuonna todennäköisesti toteutettavat julkisen talouden toimet ovat kuitenkin neuvoston suositusta vähäisempiä.
                  11
                Jos oletetaan, että politiikka ei muutu, komissio ennustaa vuoden 2016 osalta, että alijäämä on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli enemmän kuin suosituksessa tavoitteeksi asetettu 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkisen taloudet toimet eivät yllä suosituksessa asetetulle tasolle. Sen vuoksi vuonna 2016 tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Ranska ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)On ehdottoman tärkeää tehostaa menojen uudelleentarkastelua ja määritellä laajoja aloja, joilla voidaan tehdä menoleikkauksia, jotta näiden toimenpiteiden avulla voidaan saavuttaa odotetut tulokset. Ranskan olisi varmistettava, että menojen vähentämiselle asetetuissa tavoitteissa otetaan huomioon lähes nollassa oleva inflaatioaste. Samalla säästöt, jotka saadaan alhaisempien korkojen ansiosta ennakoitua pienemmiksi jäävistä julkisen velan kustannuksista, olisi käytettävä alijäämän vähentämiseen. Lyhyellä aikavälillä ei voida saada aikaan merkittäviä säästöjä, ellei sosiaaliturvamenojen kasvua saada kuriin, koska nämä menot olivat 26 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 eli lähes puolet julkisen sektorin kokonaismenoista. Terveydenhuoltoalan menoja on tarkoitus supistaa 11 miljardia euroa vuosina 2015–2017, mutta tällä alalla tarvitaan lisää toimenpiteitä menojen kasvun hillitsemiseksi. Erityisesti olisi pyrittävä vielä tehokkaammin hillitsemään lääkkeiden hinnoista ja sairaalamenoista aiheutuvien menojen kasvua. Eläkejärjestelmän alijäämät saattavat kasvaa lähivuosina, eivätkä aiemmat eläkeuudistukset riitä poistamaan järjestelmän alijäämää. Yleistä eläkealijäämää pahentaa etenkin edelleen sellaisissa järjestelmissä syntyvä alijäämä, joista maksetaan valtionhallinnon virkamiesten ja valtiojohtoisten yritysten työntekijöiden eläkkeet. Lisäksi makrotaloustilanteella on suuri vaikutus eläkejärjestelmän kestävyyteen ja erityisesti täydentäviin eläkejärjestelmiin. Tarvitaan määrätietoisia toimenpiteitä täydentävän eläkejärjestelmän taloudellisen tilanteen elvyttämiseksi.

               (10)Ranska on toteuttanut paikallishallinnon uudistuksen, jonka tavoitteena oli tehostaa järjestelmän toimintaa. Sen olisi jatkettava suunniteltua keskushallinnon myöntämien avustusten supistamista ja tiukennettava paikallishallinnon menojen valvontaa asettamalla paikallishallinnon verotulojen vuotuiselle kasvulle yläraja ottaen huomioon nykyiset useille paikallisveroille asetetut enimmäismäärät. Lisäksi olisi pyrittävä hillitsemään paikallisviranomaisten hallintomenojen kasvua.

               (11)Ranskassa on toteutettu politiikkatoimia työvoimakustannusten vähentämiseksi ja yritysten voittomarginaalien kasvattamiseksi myöntämällä 20 miljardin euron verohyvitys kilpailukyvyn ja työllisyyden tukemiseen ja leikkaamalla työnantajien sosiaaliturvamaksuja vielä 10 miljardia euroa osana vastuu- ja solidaarisuussopimusta. Näiden kahden toimenpiteen vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niiden arvioidaan osaltaan supistavan Ranskan ja euroalueen keskiarvon välistä eroa verokiilassa. Toimenpiteiden täytäntöönpanoa olisi jatkettava vuonna 2016. Koska ne kuormittavat huomattavasti julkista taloutta, on kuitenkin tärkeä arvioida niiden vaikuttavuutta yritysten tasolla. Arvioinnissa olisi otettava erityisesti huomioon työ- ja tuotemarkkinoihin ja varsinkin palkkoihin vaikuttavat jäykkyydet. Minimityövoimakustannukset ovat edelleen suuret muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Vähimmäispalkka kehittyy edelleen tavalla, joka ei tue kilpailukykyä eikä työpaikkojen luomista. Lisäksi vähimmäispalkan automaattinen indeksikorotus saattaa matalan inflaation yhteydessä johtaa suurempiin palkankorotuksiin kuin on tarpeen ostovoiman säilyttämiseksi.

               (12)Ranskan olisi toteutettava määrätietoisia toimenpiteitä poistaakseen työ- ja kirjanpitolainsäädäntöön sisältyvät kynnysarvot, jotka rajoittavat ranskalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, kasvua. Kilpailua on vielä mahdollista lisätä palvelualalla, erityisesti asiantuntijapalveluiden ja vähittäiskaupan aloilla sekä verkkotoimialoilla. Useat säänneltyjä ammatteja koskevat säännökset ja tariffit rajoittavat talouden toimeliaisuutta. Uusia toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi oikeusalan ammateissa on hyväksytty osana hiljattain annettua lakia, joka koskee kasvua, talouden toimeliaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. Nämä toimenpiteet on ehdottomasti toteutettava, jotta voidaan varmistaa esteiden poistaminen käytännössä. Ranskan olisi lisäksi toteutettava toimenpiteitä poistaakseen esteet muilla aloilla, erityisesti terveydenhuoltoalalla. Pääsyä useisiin terveydenhuoltoalan ammatteihin säännellään edelleen numerus clausus -periaatteen mukaisesti, mikä vaikeuttaa palvelujen saantia. Tilannetta voitaisiin tarkastella uudelleen vaarantamatta kuitenkaan palvelujen laatua ja turvallisuutta.

               (13)Vuonna 2014 verojen suhde BKT:hen oli 45,8 prosenttia eli EU:n korkeimpia. Yritysveroasteet ovat korkeat ja vaikuttavat kielteisesti ranskalaisten yritysten investointeihin. Yrityksen tosiasiallinen veroaste on keskimäärin 38,3 prosenttia ja kuuluu EU:n korkeimpiin. Sen lisäksi, että Ranska toteuttaa ilmoittamansa yritysten sosiaaliturvamaksun lakkautuksen sekä yritysten lakisääteisen veroasteen laskun 28 prosenttiin vuonna 2020, sen olisi lisättävä lyhyellä aikavälillä toimia yritysverotuksen muuttamiseksi kasvua ja investointeja suosivaksi. Lisäksi tarvitaan toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan verojärjestelmää poistamalla tehottomat verot. Ranskassa on tarkastelun mukaan yli 100 veroa, jotka eivät tuota lainkaan tai tuottavat vain vähän tuloja. Näiden verojen lakkauttaminen voisi yksinkertaistaa veromenettelyjä yritysten ja kotitalouksien osalta.

               (14)Ranskan työttömyysaste oli vuonna 2014 edelleen korkea, ja pitkäaikaistyöttömyys lisääntyi heikon talouskasvun takia. Kokonaistyöttömyysaste oli 10,2 prosenttia, kun se oli 10,3 prosenttia vuonna 2013 ja 7,5 prosenttia vuonna 2008. Työttömyys kosketti erityisesti nuoria, ikääntyneitä työntekijöitä ja matalan osaamistason työntekijöitä. Ranskan ongelmana on työmarkkinoiden segmentoituminen sekä se, että yhä suurempi osuus uusista työsopimuksista on määräaikaisia. Kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla on pyritty vähentämään segmentoitumista erityisesti korottamalla erittäin lyhytaikaisten työsopimusten sosiaaliturvamaksuja, ei ole onnistuttu pysäyttämään tätä suuntausta. Segmentoitumista voitaisiin mahdollisesti vähentää tarkistamalla työsopimuksia sääntelevää oikeudellista kehystä. Hiljattain toteutetuilla uudistuksilla on annettu työnantajille vain vähän mahdollisuuksia poiketa alakohtaisista työehtosopimuksista. Tämä rajoittaa yritysten mahdollisuuksia mukauttaa henkilöstöään tarpeitaan vastaavasti. Toimialoille ja yrityksille olisi annettava enemmän liikkumavaraa päättää tapauskohtaisesti ja työmarkkinaosapuolten kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen, onko 35 tunnin työviikosta aihetta poiketa. Laki, jolla on otettu käyttöön työpaikkojen säilyttämistä koskevat sopimukset (accords de maintien de l'emploi), ei ole tuonut toivottuja tuloksia. Vain harvat yritykset ovat hyödyntäneet yritystason sopimuksia koskevia uusia järjestelyjä, joiden avulla voidaan lisätä työolojen joustavuutta. Järjestelmää olisi tarkistettava, jotta yrityksillä olisi enemmän mahdollisuuksia mukauttaa palkkoja ja työaikoja vastaamaan taloudellista tilannettaan.

               (15)Työmarkkinoiden pitkään jatkunut heikkeneminen on vaikuttanut työttömyysetuusjärjestelmään ja kyseenalaistanut koko mallin kestävyyden. Heinäkuun 1 päivänä 2014 käyttöön otettu työttömyysetuusjärjestelmää koskeva uusi sopimus ei riitä supistamaan alijäämää. Käyttöön otetuilla uusilla toimenpiteillä saatiin vuonna 2014 aikaan 0,3 miljardin euron säästöt. Toimenpiteiden avulla voidaan todennäköisesti supistaa alijäämää vuonna 2015 vielä 0,8 miljardia euroa – 5,2 miljardista eurosta 4,4 miljardiin euroon. Näin ollen järjestelmän velan määrä kasvaisi 25,9 miljardiin euroon. Järjestelmän elinkelpoisuuden varmistamiseksi on toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä. Erityisesti olisi tarkistettava etuuksien myöntämisehtoja, etuuksien vähenemistä ajan mittaan sekä tulojen korvausasteita suuripalkkaisimpien työntekijöiden osalta.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ranskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ranskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Ranskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (17)Neuvosto on tutkinut Ranskan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  12
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (18)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (19)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Ranskan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Ranska toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.varmistaa liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät tulokselliset toimet sekä liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen vuoteen 2017 mennessä lujittamalla julkisen talouden strategiaa, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet kunakin vuonna sekä käyttämällä kaikki satunnaiset voitot alijäämän supistamiseen; täsmentää kyseisiksi vuosiksi suunniteltuja menoleikkauksia ja toteuttaa riippumattoman arvioinnin keskeisten toimenpiteiden vaikutuksista;

               2.nopeuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa menojen uudelleentarkastelua ja havaita säästömahdollisuuksia kaikilla julkishallinnon alasektoreilla, mukaan lukien sosiaaliturva ja paikallishallinto; toteuttaa toimenpiteitä paikallisviranomaisten hallintomenojen kasvun hillitsemiseksi; toteuttaa viimeistään maaliskuussa 2016 lisää toimenpiteitä eläkejärjestelmän tasapainottamiseksi erityisesti varmistamalla, että täydentävien eläkejärjestelmien taloudellinen tilanne on kestävä pitkällä aikavälillä;

               3.varmistaa, että työvoimakustannusten supistukset, jotka perustuvat kilpailukyvyn ja työllisyyden tukemiseen tarkoitettuun verohyvitykseen sekä vastuu- ja solidaarisuussopimukseen, ovat kestävällä pohjalla, erityisesti toteuttamalla ne suunnitelmien mukaisesti vuonna 2016; arvioi näiden järjestelyjen vaikuttavuutta ottaen huomioon työ- ja tuotemarkkinoiden jäykkyydet; uudistaa, työmarkkinaosapuolia kuultuaan ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, palkanmuodostusjärjestelmää sen varmistamiseksi, että palkkojen kehitys vastaa tuottavuutta; varmistaa, että vähimmäispalkan kehitys on yhdenmukainen työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevien tavoitteiden kanssa;

               4.vähentää yritysten kasvua haittaavia sääntelyesteitä vuoden 2015 loppuun mennessä erityisesti tarkistamalla yritysten kokoon liittyviä lainsäädännön kriteerejä kynnysarvoista aiheutuvien haittavaikutusten välttämiseksi; poistaa säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevat rajoitukset myös muiden kuin oikeusalan ammattien osalta, erityisesti terveydenhuoltoalan ammattien osalta, vuodesta 2015 alkaen;

               5.yksinkertaistaa ja tehostaa verojärjestelmää erityisesti poistamalla tehottomat verotuet; tukee investointeja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla alennetaan tuotantoveroja ja yritysten lakisääteistä kokonaisveroastetta sekä laajennetaan kulutusveropohjaa; toteuttaa vuodesta 2015 alkaen toimenpiteitä poistaakseen tehottomat verot, jotka eivät tuota lainkaan tai tuottavat vain vähän tuloja;

               6.uudistaa työlainsäädäntöä lisäkannustimien tarjoamiseksi työnantajille, jotta nämä tekisivät uusien työntekijöiden kanssa toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia; helpottaa yleisistä säännöksistä poikkeamista yritysten ja toimialojen tasolla erityisesti työaikajärjestelyjen osalta; uudistaa viimeistään vuoden 2015 lopussa työpaikkojen säilyttämistä koskevien sopimusten käyttöönotosta annettua lakia, jotta kyseisten sopimusten käyttöä yrityksissä voitaisiin lisätä; toteuttaa toimenpiteitä työttömyysetuusjärjestelmän uudistamiseksi, jotta järjestelmä olisi taloudellisesti kestävä ja tarjoaisi työttömille enemmän kannustimia työelämään palaamiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  Hallitus on edelliseen vakausohjelmaan verrattuna tarkistanut keskipitkän aikavälin tavoitettaan eli rakenteellista alijäämää suhteessa BKT:hen 0,25 prosentista 0,4 prosenttiin. Keskipitkän aikavälin tavoite on tarkoitus saavuttaa vuotta myöhemmin kuin viime vuoden vakausohjelmassa ennakoitiin.

                     (11)
                  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti toteutettuja tuloksellisia toimia on tarkoitus arvioida 10 päivän kesäkuuta 2015 jälkeen.

                     (12)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 335 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Liettuan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Liettuan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  6
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Liettua kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Liettuan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Liettuaa koskeva maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Liettua toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (5)Vuoden 2016 vakausohjelmassaan Liettua on pyytänyt mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jotta voidaan ottaa huomioon merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Ennen lopullista sopimusta on kuitenkin epävarmaa, millaisista uudistustoimenpiteistä on kyse ja kuinka ne toteutetaan. Vaikka Liettualla on riittävästi finanssipoliittista liikkumavaraa hyödyntääkseen väliaikaista poikkeamaa, se ei näytä täyttävän uudistuksen toteuttamiseen liittyvää kelpoisuuskriteeriä, joka on rakenneuudistuslausekkeen soveltamisen edellytys. Tässä vaiheessa ei ole myöskään mahdollista arvioida, kuinka realistinen hallituksen arvio uudistuksen vaikutuksesta on. Tämän vuoksi näiden uudistusten vaikutusta ei ole vielä otettu huomioon määritettäessä vaadittua sopeutusuraa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2017.

               (6)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman parantamista 0,8 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,9 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Rakenteellisen rahoitusaseman on määrä heiketä väliaikaisesti vuonna 2016, jonka jälkeen se saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena olevan 1 prosentin rakenteellisen alijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2017, jota ei ylitetä seuraavina vuosina. Sopeutusuraan sisältyy eläkejärjestelmän systeeminen muutos vuonna 2016, mutta vuodelle 2017 suunniteltua rakenteellista uudistusta ei ole otettu huomioon. Vakausohjelman mukaan julkisen velan odotetaan vähenevän 39,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja edelleen 35,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2018 eteenpäin, ei ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan –1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, minkä voidaan katsoa olevan lähellä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuonna 2017 rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan –0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Liettuan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (7)Väestön ikääntymisestä, heikoista terveydenhuoltotuloksista ja huomattavasta nettomääräisestä maastamuutosta johtuva työikäisen väestön väheneminen voi vahingoittaa Liettuan kasvupotentiaalia ja viime kädessä sen tulevaa lähentymiskehitystä. Samalla myös eläke- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävyys vaarantuu. Arvioiden mukaan työikäisestä väestöstä menetetään kumulatiivisesti 35 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Jos tämä trendi ei muutu, se vaarantaa työmarkkinoille soveltuvan työvoiman saatavuuden sekä pitkän aikavälin talouskasvun ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden. Uhka kohdistuu erityisesti eläkejärjestelmään.

               (8)Väestörakenteen nykyinen kehitys korostaa tarvetta toteuttaa Liettuassa kattava eläkejärjestelmän uudistus, jossa paneudutaan nykyisen eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyteen ja eläkkeiden riittävyyteen liittyviin riskeihin. Köyhien osuus ikääntyneiden keskuudessa on Liettuassa EU:n suurimpia. Tällä hetkellä ei ole kuitenkaan käytössä julkisista varoista rahoitettujen eläkkeiden indeksointimekanismia, ja sosiaalivakuutuksen piiriin kuuluviin eläkkeisiin osoitetaan suhteellisen vähän varoja. Hallitus ei ole vielä hyväksynyt suunnitelmia, joilla otetaan indeksointijärjestelmä käyttöön, kytketään eläkeikä elinajanodotteeseen vuoden 2026 jälkeen ja parannetaan sosiaalivakuutuksen piiriin kuuluvien eläkkeiden perusosan rahoitustapaa.

               (9)Liettuan terveydenhuoltotulokset kuuluvat EU:n heikoimpiin. Erityisesti 20–64-vuotiaiden kuolleisuus on EU:n korkein. Tämä vaikuttaa merkittävästi potentiaaliseen käytettävissä olevaan työvoimaan ja työn tuottavuuteen. Terveydenhuoltojärjestelmän puutteita ovat muun muassa liiallinen tukeutuminen laitoshoitoon sekä vähäinen panostaminen ennaltaehkäisyyn ja kansanterveyden edistämiseen. Väestörakenteen kielteiseen kehitykseen on puututtava.

               (10)On tärkeää, että Liettua vahvistaa investointeja inhimilliseen pääomaan, jotta voidaan torjua joitakin työikäisen väestön vähenemisen kielteisiä vaikutuksia ja tukea maan siirtymistä suuremman arvonlisän talouteen. Koulutustaso on noussut, mutta suurella osalla oppilaista on riittämättömät perustaidot. Liettuassa on pyrittävä varmistamaan opetuksen korkea laatu, jolla on ratkaiseva merkitys, kun vähennetään alisuoriutumista ja poistetaan koulutusjärjestelmän muita puutteita. Lisäksi korkea-asteen koulutuksessa on parannettava opetuksen laatua ja sen kykyä edistää innovointia. Jatkuvasti vähäisenä pysyvä osallistuminen aikuiskoulutukseen heikentää pyrkimyksiä parantaa inhimillisen pääoman laatua ja lisätä tuottavuutta. Joillekin talouden aloille on syntymässä osaamisvajetta. Tilanteen odotetaan pahenevan tulevaisuudessa. Nopea palkkakehitys ja tuottavuuden kasvun hidastuminen voivat heikentää kustannuskilpailukykyä. Sen vuoksi on tärkeää parantaa koulutuksen soveltuvuutta työmarkkinoiden tarpeisiin, rationalisoida koulutusjärjestelmän rakennetta ja rahoitusta, kehittää elinikäistä oppimista sekä parantaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kohdentamista ja vaikuttavuutta. Liettua on toteuttanut toimia tehostaakseen aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja muita työnhakijoiden tukipalveluja. Vielä voidaan kuitenkin kohdistaa toimia paremmin erityisryhmiin, erityisesti hyvin pitkään työttömänä olleisiin ja niihin, joilla ei ole tarvittavia taitoja. Aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin käytetään edelleen vain vähän varoja, ja sosiaaliset turvaverkot ovat Liettuassa heikkoja. Noin 27  prosenttia Liettuan väestöstä on köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, ja tuloerot ovat EU:n korkeimpia. Liettuan hallitus aikoo parantaa työttömyysetuuksien ja sosiaaliavustusten kattavuutta ja riittävyyttä, mutta asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole vielä annettu.

               (11)Työlain ja sosiaalisen mallin kattavasta tarkistamisesta neuvotellaan parhaillaan parlamentissa. Tarkoituksena on lisätä työmarkkinasuhteiden joustavuutta ja parantaa turvaa työmarkkinoilla, mutta asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Keskeisen tärkeitä tekijöitä ovat työmarkkinaosapuolten osallistuminen uudistuksen täytäntöönpanoon ja niiden kanssa käytävä laajempi vuoropuhelu.

               (12)Investoinnit ovat elpyneet hitaasti talouskriisin alkamisen jälkeen, ja niitä tuetaan tulevina vuosina EU:n rakenne- ja investointirahastoista. Tästä huolimatta uutta teknologiaa ei ole otettu käyttöön ja omaksuttu koko taloudessa, ja innovaatiot ovat vähäisiä. Tämä hidastaa tuottavuuden kasvua. Myös yksityiset investoinnit tutkimukseen ja innovointiin ovat olleet vähäisiä. Tämä johtuu kenties siitä, että yritysten tutkimus- ja innovointitoiminnan ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kannustimet ovat riittämättömät. Yksityisiä investointeja lisäämällä voitaisiin lieventää riskejä, jotka liittyvät Liettuan julkisten tutkimus- ja innovaatioinvestointien riippuvuuteen EU:n rakenne- ja investointirahastoista. Korkea-asteen koulutusjärjestelmässä on laatuun ja innovoinnin tuloksiin liittyviä puutteita. Lisäksi yhteistyö ulkomaisten yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa on vähäistä. Tutkimus- ja innovointijärjestelmä on hajanainen, ja siinä esiintyy päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä. Tämä estää Liettuaa saavuttamasta tutkimus- ja kehitysvalmiuksissa kriittistä massaa, jota innovatiivisen osaamisen lisääminen edellyttäisi. Liettuan on lisättävä kannustimia tiedemaailman ja yritysten väliseen innovointiin ja yhteistyöhön muun muassa kehittämällä inhimillistä pääomaa ja investoimalla siihen. Näin voitaisiin lisätä teknologian siirtoa reaalitalouteen. Innovoinnin tasoa voitaisiin nostaa myös parantamalla liettualaisten yritysten heikkoja valmiuksia omaksua ulkopuolista tietämystä kaupallisia tarkoituksia varten.

               (13)Komissio on osana eurooppalaista ohjausjaksoa tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (14)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta  rajoitetaan eläkejärjestelmän systeemisen uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään vuosina 2016 ja 2017; keventää matalapalkkaisten työntekijöiden verorasitusta siirtämällä verotuksen painopistettä muihin lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ja parantaa verosäännösten noudattamista, erityisesti arvonlisäverotuksen alalla;

               2.lisää investointeja inhimilliseen pääomaan ja pyrkii poistamaan osaamisvajeen parantamalla koulutuksen soveltuvuutta työmarkkinoiden tarpeisiin parantamalla opetuksen laatua ja panostamalla enemmän aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin ja aikuiskoulutukseen; vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelumekanismien roolia; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä lisäämällä avohoitoa sekä parantamalla sairauksien ennaltaehkäisyä ja kansanterveyden edistämistä; parantaa työttömyys- ja sosiaalietuuksien kattavuutta ja riittävyyttä;

               3.toteuttaa toimenpiteitä, joilla parannetaan tuottavuutta ja tehostetaan uuden teknologian käyttöönottoa ja omaksumista koko taloudessa; parantaa innovaatiopolitiikan koordinointia ja kannustaa yksityisiin investointeihin muun muassa kehittämällä vaihtoehtoisia rahoitustapoja.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 523 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovenian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovenian vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Slovenia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta
                  7
               .

               (2)Koska Slovenia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovenian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Sloveniaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  8
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017
                  9
               . Komissio päätteli analyysinsä perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijöitä ovat erityisesti pankkisektorin heikkoudet, yritysten velkaantuneisuus ja julkisen talouden riskit. Varantoepätasapainot ovat vähitellen purkautumassa uudelleen käynnistyneen kasvun ansiosta. Yrityssektorin velkaantuneisuus on vähentynyt merkittävästi ja yksityiset investoinnit ovat käynnistyneet, myös suorien ulkomaisten sijoitusten muodossa, vaikka maahan tulevat suorat ulkomaiset sijoitukset ovatkin edelleen vähäisiä verrattuna alueen muihin maihin. Julkinen velka oli suurimmillaan vuonna 2015, ja sen odotetaan lähtevän laskuun tulevina vuosina. Samalla kun pankkisektorin uudelleenjärjestelyssä on edistytty, järjestämättömien lainojen osuus on pienentynyt nopeasti ja sen odotetaan pienentyvän edelleen. Hallitus on toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä pankkisektorin vakauttamiseksi ja uudelleenjärjestelemiseksi sekä valtion omistamien yritysten hallinnon parantamiseksi. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, joilla voidaan puuttua yritysten velkaan ja rahoitussektorilla edelleen vallitseviin heikkouksiin, varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys ja parantaa liiketoimintaympäristöä.

               (4)Slovenia toimitti vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 3 päivänä toukokuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  10
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  11
               .

               (6)Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän paranevan 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja saavuttavan sen jälkeen 0,4 prosentin ylijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema – mikä ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia – saavutetaan suunnitelman mukaan viimeistään vuonna 2020. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  12
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakaudella. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 77,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja jatkavan supistumista 67,5 prosenttiin vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen tavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Vuoden 2017 vakausohjelma viittaa siihen, että poikkeuksellisen pakolaisvirran vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä vuosina 2016 ja 2017. Vakausohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2016 yhteensä 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä määrä on säilynyt samana kuin vuoden 2017 alustavassa talousarviosuunnitelmassa, jossa vahvistettiin vuoden 2016 vakausohjelman ennusteet. Vuoden 2017 vakausohjelmaan sisältyi pyyntö, joka oli 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jonka lisävaikutuksen komissio katsoo olevan 0,01 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta ja turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet liittyvät epätavallisiin tapahtumiin, joiden vaikutus Slovenian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2016 osalta näiden kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 osalta tehdään lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen keväällä 2018 Slovenian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella.

               (8)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Slovenia sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2017.

               (9)Slovenian julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella sen odotetaan sopeuttavan vuonna 2018 julkista taloutta lisää kohti asianmukaista keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin perusteella sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  13
                on enintään 0,6 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Slovenian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Slovenian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia vuonna 2017 ja että vuonna 2018 lisätoimet ovat tarpeen, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Slovenian julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Slovenian suhdannetilanteen mukaisesti. Juuri Slovenian suhdannetilanteeseen liittyy lisäksi merkittävää epävarmuutta vuosina 2008–2013 koetun talouden voimakkaan supistumisen ja parhaillaan toteutettavien suurten rakenteellisten ja finanssisektoriin kohdistuvien uudistusten takia.

               (10)Heinäkuussa 2015 hyväksytyssä finanssipoliittisia sääntöjä koskevassa laissa otettiin käyttöön keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehys. Julkista taloutta koskevaan lakiin olisi tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta se saadaan toimintaan. Hallitus sitoutui alun perin antamaan julkista taloutta koskevan tarkistetun lain puolen vuoden kuluessa finanssipoliittisia sääntöjä koskevan lain hyväksymisestä. Tätä määräaikaa on kuitenkin lykätty useita kertoja, eikä tarkistettua lakia ole vieläkään toimitettu parlamentin käsittelyyn. Se on yksi oikeudellisista välineistä, joilla jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista annettu direktiivi 2011/85/EU otetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, mikä jäsenvaltioiden olisi pitänyt toteuttaa vuoden 2013 loppuun mennessä. Finanssipoliittisen neuvoston jäsenet nimitettiin 21 päivänä maaliskuuta 2017.

               (11)Slovenian julkinen velka oli vuonna 2016 suuri, 79,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä tekee julkisesta taloudesta haavoittuvan. Maan väestö ikääntyy nopeammin kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Slovenia on alttiina suurille julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyville riskeille. Sen pitkän aikavälin kestävyysvajeindikaattori on EU:n jäsenvaltioiden suurin, mikä johtuu eläkkeisiin liittyvien julkisten menojen sekä terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvien menojen ennustetusta kasvusta.

               (12)Hallitus on esittänyt ehdotuksia terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseksi. Tämän uudistuksen kannalta keskeinen on terveydenhuoltoa ja sairausvakuutusta koskeva lakiesitys, josta käynnistettiin julkinen kuuleminen helmikuussa 2017. Sen on tarkoitus edetä kansalliskokoukseen viimeistään kesällä 2017. Suunnitellun aikataulun noudattaminen on tärkeää, ja sitä noudattamalla lain voimaantulon vuonna 2017 pitäisi edelleen olla mahdollista. Joulukuussa 2016 esitettiin ehdotukset terveydenhuoltopalveluja ja potilaan oikeuksia koskevien lakien muuttamiseksi ja hyväksyttiin uusi apteekkilaki. Jäljellä olevat haasteet koskevat sairaaloiden hallintotapaa ja suoriutumista, perusterveydenhuollon roolia vuodeosastohoidon ”portinvartijana”, sairaaloiden maksujärjestelmiä, terveydenhuollon menetelmien arviointia ja tietojärjestelmiä. Lisäksi lääkevalmisteiden ja terveydenhuoltopalvelujen julkisten hankintojen keskittämisestä saatavat edut ovat pitkälti hyödyntämättä, mutta lääkkeiden julkisten hankintojen keskittäminen on valmisteilla, minkä ansiosta hankinnoista saattaa tulla läpinäkyvämpiä ja kustannustehokkaampia. Myös pitkäaikaishoidon uudistuksen eteneminen on merkittävä haaste. Tähän mennessä Slovenialla ei ole ollut integroitua pitkäaikaishoitojärjestelmää. Pitkäaikaishoidon tarpeiden määrittämiseen liittyvä pilottihanke on valmisteilla.

               (13)Hallitus hyväksyi huhtikuussa 2016 eläkkeitä koskevan valkoisen kirjan ja on käynnistänyt julkisen kuulemisen eläkejärjestelmän tulevaisuudesta. Konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia ei kuitenkaan ole vielä esitetty. Tulevia haasteita asettavat eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden varmistaminen mukauttamalla lakisääteistä eläkeikää eliniänodotteen kasvuun ja edistämällä myöhäisempää eläkkeelle siirtymistä, lisäeläkejärjestelmien kattavuuden parantaminen, erilaisten urapolkujen riittävä huomiointi ja vanhuusiän köyhyysriskin vähentäminen.

               (14)Työmarkkinoiden ja sosiaalisen kehityksen tilanne parani edelleen. Työpaikkoja luodaan aiempaa enemmän ja työttömyys vähenee. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytyneisyyden riskille alttiina olevien henkilöiden osuus väheni, mutta vanhuksilla osuus on edelleen EU:n keskiarvoa suurempi. Työmarkkinatilanteen paraneminen tarjoaa mahdollisuuden ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen, mutta näiden työvoimaosuus on edelleen alhainen. Viime vuosina on ollut yhä yleisempää siirtyä eläkkeelle työttömyysvakuutusjärjestelmän kautta. Pitkäaikaistyöttömyys on kriisiä edeltävän tason yläpuolella, ja kaikista työttömistä yli puolet on pitkäaikaistyöttömiä. Yli 40 prosenttia pitkäaikaistyöttömistä on yli 50-vuotiaita ja miltei puolet on ollut työttömänä vähintään kaksi vuotta. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen parantamiseksi on laadittu analyysi ja toimintasuunnitelma, joista on keskusteltu työmarkkinaosapuolten kanssa. Jos toimintasuunnitelma toteutetaan nopeasti, voidaan edistää ikääntyneiden työntekijöiden aktivointia. Matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on edelleen alhainen ja selvästi alle kriisiä edeltäneen tason ja EU:n keskiarvon. Tammikuussa 2016 hyväksytyllä aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosuunnitelmalla jatketaan nykyistä lähestymistapaa, mutta alan menot ovat edelleen vähäisiä. Ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden osuus aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteistä on edelleen liian pieni. Työmarkkinoiden segmentoituminen on vuonna 2013 toteutetun uudistuksen jälkeenkin haaste.

               (15)Järjestämättömiä lainoja on edelleen paljon, mutta niiden määrä vähenee tasaisesti. Slovenian keskuspankki on toteuttanut useita toimenpiteitä, joilla pankeille tarjotaan kannustimia vähentää järjestämättömiä lainojaan kestävällä tavalla. Paine velan supistamiseksi on alkanut helpottaa, mutta yritysten luotonsaanti vähenee edelleen. Velka supistuu epätasaisesti eri yrityksillä. Pankkisektorin vakauttaminen ja uudelleenjärjestäminen eteni, kun kolme pankkia sulautui yhteen vuonna 2016. Nova Ljubljanska Banka on tarkoitus yksityistää viimeistään joulukuussa 2017. Pankkien varainhoitoyhtiön kapasiteettia toteuttaa yritysten rakenneuudistuksia vahvistettiin entisestään lainsäädäntökehyksen muutoksilla. Pk-yrityksillä on edelleen paljon järjestämättömiä lainoja. Kysymyksen ratkaisemiseksi pk-yritysten järjestämättömien lainojen järjestelyille on laadittu systemaattinen lähestymistapa Maailmanpankin avulla. Lisäksi hallitus hyväksyi lakiesityksen keskitetyn luottorekisterin perustamisesta tehostamaan riskienhallintaa ja vähentämään velkaantumisriskiä.

               (16)Luottokelpoisten yritysten mahdollisuudet käyttää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ovat hyvin rajalliset. Slovenian yritysrahasto ja SID-pankki (Slovenska izvozna in razvojna banka) ovat pääasiassa antaneet pk-yritysten käyttöön uusia velkainstrumentteja, esimerkiksi mikrolainoja. Slovenian yritysrahasto toteutti vuonna 2016 yhden siemenpääomajärjestelyn, jonka edunsaajina oli alle 50 pk-yritystä. Muut rahoitusvälineet, esimerkiksi riskipääoma ja oman pääoman ehtoinen pääoma Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käyttäen voisivat olla tärkeitä lisärahoituslähteitä, mutta ne ovat pitkälti hyödyntämättä.

               (17)Strategiaa julkishallinnon kehittämiseksi vuosina 2015–2020 ollaan toteuttamassa, ja edistystäkin on jo saatu jonkin verran aikaan. Tietyt toimenpiteet, kuten virkamieslain hyväksyminen, ovat kuitenkin viivästyneet edelleen. Hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevalla valtiollisella suunnitelmalla on saatu vuosina 2009–2015 aikaan arviolta 365 miljoonan euron säästöt. Suunnitelmaan sisältyvistä 318 toimenpiteestä on toteutettu miltei 60 prosenttia. Monimutkaiset ja pitkälliset hallintomenettelyt ovat kuitenkin edelleen yksityisten investointien esteenä erityisesti rakennusalalla ja alueidenkäytön suunnittelussa. Oikeusjärjestelmän tehokkuus ja laatu ovat parantuneet edelleen, mutta kauppaoikeudellisten asioiden ensimmäisten kuulemisten järjestäminen kestää edelleen kauan eikä kanteita voi nostaa sähköisesti. Vaikka Sloveniassa on toteutettu korruption torjuntaan tähtääviä uudistuksia, esimerkiksi korruption nollatoleranssia koskeva ohjelma, korruptiotilannetta koskevat käsitykset ovat edelleen kielteisiä ja näyttävät vaikuttavan liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Ammattien sääntelyn nykyaikaistamisessa edistyttiin aluksi, mutta uudistukset ovat nyt hidastuneet. Kilpailua näillä markkinoilla voitaisiin edistää poistamalla rajoittavat esteet.

               (18)Valtio osallistuu edelleen vahvasti talouselämään huolimatta vuonna 2013 aloitetusta yksityistämisohjelmasta. Se on Slovenian suurin työnantaja ja omaisuudenhoitaja, ja sillä on maassa eniten yritysvelkaa. Valtion korkealla omistusasteella on merkittäviä finanssipoliittisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti kun omistajaohjausjärjestelmä on heikko. Vaikutusten arvoksi arvioidaan 13 miljardia euroa eli noin kolmannes BKT:stä vuosina 2007–2014. Ne aiheutuvat pääasiassa rahoitussektorin vakauttamistoimenpiteistä ja valtionyhtiöiden menetetystä tuotosta verrattuna vastaaviin yksityisiin yrityksiin. Valtionyhtiöiden tulokset ovat alkaneet parantua uuden omistajaohjausjärjestelmän avulla, mutta riskejä on edelleen. Vuoden 2015 lopussa valtion holdingyhtiön hallinnassa olevien yritysten kannattavuus alkoi tulosten perusteella parantua, vaikka hallintostrategiassa asetettua välitavoitetta ei saavutetakaan. Hallitus hyväksyi tammikuussa 2017 vuotta 2017 koskevan omaisuudenhoitosuunnitelman, jossa ilmoitettiin määrälliset tulosindikaattorit kullekin valtionyhtiölle erikseen ja päivitettiin myytävien omaisuuserien luettelo. Samaan aikaan Slovenian parlamentin alun perin vuonna 2015 hyväksymä omaisuudenhoitostrategian tarkistus on kesken, ja hallitus on lykännyt päätöstään vuoden 2017 toiselle puoliskolle. Vaikka hallintoneuvostolle nimitettiin uusi puheenjohtaja helmikuun 2017 lopussa, valvontaneuvosto ei ole vieläkään täysimääräisesti toiminnassa.

               (19)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  14
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (21)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3,

               SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää merkittäviä julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018; toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Slovenian julkisen talouden kestävyyden; hyväksyy ja toteuttaa ehdotetun terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksen ja hyväksyy kaavaillun pitkäaikaishoidon uudistuksen, jolla parannetaan hoidon kustannustehokkuutta, saatavuutta ja laatua; hyödyntää terveydenhuoltoalan keskitettyjen hankintojen tarjoamat mahdollisuudet kokonaan; hyväksyy tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden;

               2.lisää toimia matalan osaamistason ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi erityisesti kohdennetuilla elinikäiseen oppimiseen ja aktivointiin tähtäävillä toimenpiteillä;

               3.parantaa rahoitusedellytyksiä muun muassa helpottamalla järjestämättömien lainojen kestävää selvittämistä ja mahdollisuuksia käyttää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä; varmistaa pankkien varainhoitoyhtiötä koskevan strategian täysimääräisen toteuttamisen; vähentää alueidenkäytön suunnitteluun ja rakennuslupiin liittyvistä säännöistä johtuvaa yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja varmistaa valtionyhtiöiden hyvän hallinnon.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 ja P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 89 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (13)
                  Nettomääräiset julkiset menot koostuvat julkisten menojen kokonaismäärästä ilman korkoja, unionin ohjelmista aiheutuvista menoista, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja muista kuin harkinnanvaraisista muutoksista työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (14)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 331 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kroatian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kroatian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Kroatiaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin, kuinka Kroatia oli edistynyt neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja Kroatian kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset
                  8
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Kroatian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. On erityisen tärkeää puuttua haavoittuvuustekijöihin, jotka korkean työttömyyden oloissa liittyvät suureen julkiseen, yritysten ja ulkomaiseen velkaan. Muut puutteet, jotka edellyttävät erityisiä politiikkatoimia, liittyvät muun muassa finanssipolitiikan ohjausjärjestelmään, valtionyhtiöiden omistajaohjaukseen, julkisen hallinnon tehokkuuteen ja järjestämättömien lainojen hoitamiseen.

               (3)Kroatia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyy melko kunnianhimoisia uudistuksia, jotka täysimääräisesti ja esitetyn aikataulun mukaisesti täytäntöönpantuina auttaisivat korjaamaan Kroatian makrotalouden epätasapainoja. Ohjelmassa hahmotellaan toimenpiteitä, joilla parannetaan julkisen talouden hoitoa, terveydenhuoltoa ja liiketoimintaympäristöä, ja siinä sitoudutaan kunnianhimoisiin uudistuksiin, jotka koskevat julkishallintoa, eläkejärjestelmää, sosiaaliturvaa ja valtionyhtiöiden omistajaohjauksen parantamista. Kroatian politiikkasitoumusten arvioinnin perusteella ei tässä vaiheessa ole tarpeen siirtyä seuraavaan vaiheeseen makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  9
               .

               (5)Kroatiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Kroatian hallitus odottaa vuoden 2016 lähentymisohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämä on alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, nimittäin 2,6 prosenttia, ja että se sen jälkeen supistuu edelleen ja on 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Hallitus odottaa lisäksi, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 1,75 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, saavutetaan koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen oli korkeimmillaan vuonna 2015, jolloin se oli 86,7 prosenttia, mutta lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan vähitellen pienenevän 80,0 prosenttiin vuonna 2019. Sellaisenaan kehitysarviot, jotka koskevat velkaa suhteessa BKT:hen, ovat velan supistamista koskevan vertailuarvon mukaisia. Kuitenkin samalla kun näiden julkisen talouden kehitysarvioiden pohjana oleva makrotaloudellinen skenaario on reaalisin luvuin uskottava, BKT:n nimelliskasvu on suurempi kuin komission ennusteissa, varsinkin vuonna 2016. Niinpä kehitysarvio, jonka mukaan velka suhteessa BKT:hen pienenee, nojautuu suotuisaan nimellisen kasvun kehitysarvioon. Lisäksi siinä otetaan huomioon merkittäviä velkaa vähentäviä virta-varanto-korjauseriä, jotka liittyvät rahoitusomaisuuden myyntiin mutta joita ei ole riittävästi täsmennetty. Sitä paitsi toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ovat suurimmalta osin täsmentämättä. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Tämä vastaa julkisen talouden alijäämätavoitetta, jonka neuvosto on sisällyttänyt perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla antamaansa suositukseen. Ennusteena on, että liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä suositeltu julkisen talouden sopeutus saavutetaan. Sitä vastoin komission ennusteessa ei ole viitteitä siitä, että velan supistamista koskeva ennakoiva vertailuarvo saavutetaan. Vaikka vuoden 2017 rakenteellinen sopeutus, 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, olisikin riittävä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, tarvittaisiin suurempi rakenteellinen mukautus, jotta velan supistamista koskeva vertailuarvo saavutettaisiin. Vaikuttaisi asianmukaiselta, että sopeutus olisi suurempi kuin vertailuarvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon Kroatian suuri velka ja tämänhetkinen suhdannevaihe. Tällä hetkellä ennusteena on, että rakenteellinen rahoitusasema huononee 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Kroatia ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017.

               (6)Kroatian julkisen talouden suunnittelu kärsii edelleen merkittävistä puutteista siitä huolimatta, että vuonna 2015 tehdyllä talousarviolain muutoksella saatiin aikaan joitakin parannuksia. Monivuotisen julkisen talouden kehyksen ja vuotuisten talousarvioiden väliset yhteydet ovat edelleen heikkoja, eikä talousarviosuunnitelmien muuttamisesta kesken vuotta ole selkeitä sääntöjä. Yksittäisten talousarvioyksiköiden strategista suunnittelua ei valvota järjestelmällisesti, eikä kyseisen suunnittelun avulla saada riittävää tukea toimille, joilla ensisijaiset politiikkatavoitteet sovitetaan yhteen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Talousarvioprosessissa ei juurikaan kiinnitetä huomiota huomattaviin talousarvion ulkopuolisiin toimiin ja kirjanpidollisiin oikaisuihin, jotka vaikuttavat julkisen talouden alijäämään ja velkaan. Numeerisia finanssipoliittisia sääntöjä tarkistetaan parhaillaan. Yksi päähaasteista on parantaa kyseisten sääntöjen toimivuutta ja yhteensopivuutta vakaus- ja kasvusopimuksen kanssa. Myös julkisen talouden suunnittelun tilastopohja vaatii parannusta.

               (7)Finanssipoliittisen toimikunnan tehtävänä on valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista kansallisella tasolla. Elimellä on läheinen yhteys kansallisiin valtiontaloudesta vastaaviin viranomaisiin, ja sillä on liian vähän henkilöstöä. Näissä olosuhteissa sen poliittinen ja toiminnallinen riippumattomuus ei ole taattu. Finanssipoliittisen toimikunnan institutionaalinen rakenne ja tehtävät on annetun ilmoituksen mukaan määrä tarkistaa vuoden 2016 kolmannella neljänneksellä.

               (8)Kroatia on alkanut uudistaa kunnallisten maksujen järjestelmää, minkä on esitetty olevan osa laajempaa kiinteistöverotuksen uudistusta. Juoksevista kiinteistöveroista ja kunnallisista maksuista kertyvä yhteenlaskettu tuotto on suhteellisen alhainen suhteessa BKT:hen.

               (9)Verorästien korkea määrä, alv-petokset ja harmaa talous ovat keskeisiä haasteita. Parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään verosäännösten noudattamista. Tähän kuuluu sellaisen järjestelmän kehittäminen, jolla hallitaan säännösten rikkomisriskiä. Toistaiseksi on kuitenkin vain vähän näyttöä siitä, että toteutetut toimenpiteet olisivat tuloksellisia.

               (10)Julkisen velan määrä on suuri ja kasvaa edelleen, minkä vuoksi on välttämätöntä omaksua tulevaisuuteen suuntautuva, ennakoiva lähestymistapa julkisen velan hoidossa. Velanhoitostrategia vuosiksi 2016–2018 on tarkoitus hyväksyä piakkoin. Kroatia tarvitsee kuitenkin edelleen nykyistä kokonaisvaltaisemman lähestymistavan velanhoitoon. Lähestymistapaan kuuluisi esimerkiksi se, että tehtäisiin vuotuisia uudelleenarviointeja, joissa otettaisiin huomioon markkinoiden kehitys, sekä otettaisiin käyttöön toimiva riskinhallintastrategia ja vahvistettaisiin liitännäistehtäviä hoitavia toimintoja.

               (11)Suuri osa työikäisestä väestöstä ei osallistu työmarkkinoihin. Yksi tärkeimmistä syistä tähän on varhaiseläke, myös parhaassa työiässä olevien miesten osalta. Varhaiseläkkeelle on mahdollista jäädä täydet viisi vuotta ennen lakisääteistä eläkeikää, ja taloudelliset kannustimet jatkaa työelämässä lakisääteiseen eläkeikään asti ja siitä eteenpäin ovat heikkoja. Eläkejärjestelmälle on tyypillistä, että tiettyihin työntekijäryhmiin sovelletaan erityissäännöksiä ja että tietyissä ammateissa varhaiseläkeoptiot ovat avokätisiä. Miesten ja naisten lakisääteisiä eläkeikiä ollaan tuomassa samalle tasolle ja nostamassa 67 ikävuoteen, mutta tämä tapahtuu hitaasti. Sekä nykyisten että tulevien eläkkeiden riittävyys on alhainen, mistä aiheutuu suuri vanhuusiän köyhyysriski erityisesti niille, joilla on lyhyt työura.

               (12)Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien osuus on suuri, ja tätä ongelmaa vielä pahentaa korkea työttömyys. Potentiaalisen työvoiman vähäinen käyttö jarruttaa kasvua. Nuorisotyöttömyys on edelleen keskeinen huolenaihe, ja tämä kertoo koulutusjärjestelmän puutteista. Nuorisotakuun tuloksellisuutta, seurantaa ja arviointia on vielä varaa parantaa. Pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt viime aikoina, mutta se on edelleen noin kaksi kertaa EU:n keskiarvo. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on edelleen hyvin vähäistä, mikä johtuu kehittymättömästä aikuiskoulutusjärjestelmästä.

               (13)Sosiaaliturvamenoissa asukasta kohti on alueellisia eroja, ja tukikelpoisuusperusteet, jotka liittyvät yleiseen sosiaaliturvaan ja erityisryhmiä koskevaan sosiaaliturvaan, ovat epäjohdonmukaisia. Lisäksi vain pieni osuus sosiaaliturvaan varatuista määrärahoista käytetään maanlaajuiseen vähimmäistulojärjestelmään. Tämä johtaa tehottomuuteen ja riittämättömään turvaan kaikkein köyhimmille. Sosiaaliturvajärjestelmän uudistus on viivästynyt siltä osin kuin on kyse erilaisten etuuksien yhtenäistämisestä sekä sellaisten palvelupisteiden perustamisesta, joissa kaikki sosiaaliturvapalvelut saadaan yhdestä paikasta.

               (14)Julkishallinnon toimivallan toiminnallinen jako keskus- ja paikallistason välillä on monimutkainen, ja järjestelmä on hajanainen. Niiden hallinnollisten tehtävien määrä, jotka on hajautettu paikallisille yksiköille, ei vastaa tehtävistä vastaavien yksiköiden rahoituskapasiteettia. Tämän seurauksena paikalliset yksiköt ovat suuresti riippuvaisia keskushallinnolta tulevista määrärahoista samalla kun julkisten palvelujen tarjonnassa esiintyy huomattavia alueellisia eroja. Julkishallinnon hajanaisuus rasittaa palvelujen tarjoamista, liiketoimintaympäristöä ja julkisten menojen tehokkuutta. Julkishallinnon uudistus ei ole edennyt asiasisällön osalta. Valtion paikallishallinnon yksiköiden vapaaehtoiselle yhteenliittymiselle luotiin oikeusperusta, mutta kannustimia, joiden vuoksi tätä mahdollisuutta olisi käytetty, ei annettu. Valtion virastojärjestelmän järkeistäminen edistyy hitaasti.

               (15)Julkisten laitosten soveltamat säännökset, jotka koskevat julkisen sektorin palkkoja ja jotka liittyvät työn vaativuuden, luontoisetujen ja palkanlisien määrittelyyn, ovat keskenään epäjohdonmukaisia. Tämä paitsi rajoittaa valtionhallinnon kykyä hallita palkkamenoja myös vähentää julkisen sektorin tehokkuutta. Koska suhteellisen suuri osuus kokonaistyöllisyydestä sijoittuu julkiselle sektorille, julkisen sektorin palkkakehityksellä on merkitystä taloudelle myös laajemmin.

               (16)Valtion yritysomistuksilla on varsin merkittävä asema kansantaloudessa. Valtionyhtiöiden ohjauksessa on puutteita, jotka koskevat esimerkiksi niiden toiminnan tuloksellisuuden seurantaa, ja tästä johtuu, että valtionyhtiöt tuottavat selvästi vähemmän voittoa kuin vertailukelpoiset yksityiset yritykset. Tämä vaikuttaa kielteisesti julkiseen talouteen. Se, että valtionyhtiöitä listataan pörssiin, voi parantaa niiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää erityisesti sen seurauksena, että yhtiöiden raportointiin ja sisäiseen valvontaan liittyvät mekanismit kohenevat. Viime vuoden aikana toimet, joiden avulla yksityiset voivat tulla valtionyhtiöiden omistajiksi, etenivät hitaasti.

               (17)Kansallisella kehityspankilla eli Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankilla (HBOR), joka on valtion omistama yksikkö, voisi olla keskeinen asema Kroatian elpymisessä. Sen antolainauksella voitaisiin edistää merkittävästi investointeja samalla kun puututtaisiin markkinoiden toimimattomuuteen. Jotta HBORin toimintariskejä voidaan rajoittaa nyt kun pankki harjoittaa entistä enemmän suoraa antolainausta, se tarvitsee asianmukaisen sääntelykehyksen ja luotettavan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän.

               (18)Riippumaton omaisuuserien laadun tarkastelu, jonka kohteena on HBORin lainasalkku ja jonka viranomaiset aikovat toteuttaa vuonna 2017, on yksi toimenpiteistä, joilla näihin haasteisiin pyritään vastaamaan. Tällä välin on tarpeen tehostaa HBORiin sovellettavia valvonta- ja vastuuvelvollisuusmekanismeja.

               (19)Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen käyttöaste on tähän mennessä ollut matala, mihin ovat syynä esimerkiksi riittämättömät hallinnolliset valmiudet, raskaat menettelytavat ja toteutusvalmiiden hankkeiden rajoitettu määrä.

               (20)Kroatian liiketoimintaympäristö kärsii edelleen suurista puutteista, jotka huonontavat investointi-ilmapiiriä. Monet veronluonteiset maksut, joita yrityksiltä peritään, haittaavat edelleen liiketoimintaympäristöä. Palveluntarjoajia ja säänneltyjä ammatteja koskeva sääntely-ympäristö on edelleen rajoittava. Pääsy tiettyihin säänneltyihin ammatteihin ja tällaisten ammattien harjoittaminen on rajoitettua. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeusalan ammatit ja veroneuvonta. Kroatia on tutkinut, tarvitaanko näitä rajoituksia ja ovatko ne oikeasuhteisia, mutta toimiin ryhtymistä on lykätty. Lisäksi säänneltyihin ammatteihin ja yrityksiin kohdistuu merkittäviä hallinnollisia rasitteita.

               (21)Myös sääntelyn epävakaus ja se, että lainsäädännön laatua pidetään yleisesti heikkona, vaikuttavat kielteisesti liiketoimintaympäristöön. Oikeuslaitoksen ja varsinkin kauppatuomioistuinten toiminnan laatuun ja tehokkuuteen liittyy haasteita, sillä oikeudenkäynnit kestävät pitkään, asiaruuhka on merkittävä ja oikeuskäytäntö on epäjohdonmukaista. Tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ovat kehittymättömiä, mikä näkyy erityisesti yhteyksissä oikeudenkäyntien osapuoliin tai kun on tarpeen toimittaa tuomioistuinasiakirjoja sähköisesti.

               (22)Järjestämättömien lainojen hoito on ratkaisevan tärkeää, kun pyritään puuttumaan talouden ylivelkaantumiseen. Tältä osin on toteutettu merkittäviä toimia eli parannettu säännöksiä, jotka koskevat yritysten maksukyvyttömyyttä sekä sitä edeltäviä tilanteita, sekä hyväksytty säännökset yksityishenkilöiden maksukyvyttömyysmenettelystä. On tarpeen seurata tarkoin, mikä vaikutus uusilla säännöksillä on. Oikeudellinen epävarmuus, joka koskee luottotappioiden verokohtelua, kuitenkin edelleen estää pankkien järjestämättömien lainakantojen nopeaa purkamista.

               (23)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kroatian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita Kroatia on toteuttanut sille viime vuosina annettujen suositusten johdosta. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja toimenpiteiden merkityksen Kroatian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5.

               (24)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (25)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5,

               SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että liiallinen alijäämä korjataan kestävällä tavalla vuonna 2016; vie tämän jälkeen läpi julkisen talouden vuotuisen sopeuttamisen, joka on vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017; käyttää mahdollisia satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä; lujittaa numeerisia finanssipoliittisia sääntöjä ja vahvistaa finanssipoliittisen toimikunnan riippumattomuutta ja tehtävänantoa syyskuuhun 2016 mennessä; parantaa julkisen talouden suunnittelua ja vahvistaa monivuotista julkisen talouden kehystä vuoden 2016 loppuun mennessä; käynnistää juoksevia kiinteistöveroja koskevan uudistuksen vuoden 2016 loppuun mennessä; vahvistaa julkisen velan hoitokehystä; hyväksyy velanhoitostrategian vuosiksi 2016–2018 ja alkaa soveltaa sitä;

               2.toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään varhaiseläkkeelle siirtymistä, nopeuttamaan siirtymistä korkeampaan lakisääteiseen eläkeikään ja yhdenmukaistamaan erityisryhmiä koskevia eläkesääntöjä yleisen eläkejärjestelmän sääntöjen kanssa vuoden 2016 loppuun mennessä; parantaa työikäisten työllistettävyyttä tarjoamalla heille jatko- ja uudelleenkoulutusta, painopisteenä matalan taitotason työntekijät ja pitkäaikaistyöttömät; muodostaa sosiaalietuuksista kiinteämmän kokonaisuuden vähentämällä erityisjärjestelmiä, yhdenmukaistamalla kelpoisuuskriteerejä ja yhdentämällä sosiaaliturvahallintoa; kohdistaa tukea erityisesti niille, jotka sitä eniten tarvitsevat;

               3.ryhtyy vähentämään julkishallinnon hajanaisuutta ja parantamaan sen toimivallan toiminnallista jakoa ja siten parantamaan julkisten palvelujen tehokkuutta ja vähentämään kyseisten palvelujen tarjoamiseen liittyviä alueellisia eroja vuoden 2016 loppuun mennessä; yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa yhdenmukaistaa palkanmääräytymisjärjestelmiä kaikkialla julkishallinnossa ja julkisissa palveluissa; vahvistaa valtionyhtiöiden toiminnan tuloksellisuuden seurantaa ja näiden yhtiöiden johtokuntien vastuuvelvollisuutta; edistää valtionyhtiöiden listausta pörssiin ja valtion omaisuuden myyntiä;

               4.vähentää merkittävästi veronluonteisia maksuja; poistaa perusteettomat lainsäädännölliset rajoitukset, jotka haittaavat pääsyä säänneltyihin ammatteihin ja kyseisten ammattien harjoittamista; vähentää yritysten hallinnollista taakkaa;

               5.parantaa kauppatuomioistuinten ja hallintotuomioistuinten toiminnan laatua ja tehokkuutta; edistää järjestämättömien lainojen hoitamista erityisesti parantamalla verokohtelua, jota kyseisten lainojen hoitamiseen sovelletaan.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 331 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  (Komission yksiköiden valmisteluasiakirja) SWD(2016) 80 final 2.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.