title: Neuvoston suositus, annettu  14 päivänä maaliskuuta 2006 , Euroopan kehitysrahaston (kuudes EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2004

text:
               18.3.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 81/9

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä maaliskuuta 2006,
   Euroopan kehitysrahaston (kuudes EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2004
   (2006/220/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Loméssa 8 päivänä joulukuuta 1984 allekirjoitetun kolmannen AKT–ETY-yleissopimuksen,
   ottaa huomioon sisäisen sopimuksen 86/126/ETY (1) yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta, ja erityisesti sen 29 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 11 päivänä marraskuuta 1986 annetun kuudenteen Euroopan kehitysrahastoon, jäljempänä ”kuudes EKR”, sovellettavan varainhoitoasetuksen (2) ja erityisesti sen 66–73 artiklan,
   on tutkinut kuudennen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2004, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2004 (3) siihen liitettyine komission vastauksineen,
   katsoo, että sisäisen sopimuksen 29 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kuudennen EKR:n varainhoidosta, ja
   katsoo, että komissio on pannut kuudennen EKR:n toimet täytäntöön varainhoitovuoden 2004 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,
   SUOSITTAA Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden kuudennen EKR:n toimien täytäntöönpanosta varainhoitovuodelta 2004.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         K.-H. GRASSER

      (1)  EYVL L 86, 31.3.1986, s. 210. Sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston päätöksellä 86/281/ETY (EYVL L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (2)  EYVL L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (3)  EUVL C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Tšekin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/12

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Tšekin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/03)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Tšekkiä koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Tšekin makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (3)

               Tšekki toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden rahoitusasema on suhdannetasoittamattomin luvuin ylijäämäinen vuosina 2016–2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2017 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen siten, että se on 32,7 prosenttia vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vaikka julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit vaikuttavat pitkälti tasapainoisilta, julkisten investointien voimakas supistuminen vuonna 2016 (unionin rahastojen uuden syklin vuoksi) voi aiheuttaa odotettua suuremman julkisten investointien kasvun vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2017 heikkenevän noin 0 prosenttiin ja vuonna 2018–0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Tšekin ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)

               Tšekissä on pitkällä aikavälillä edelleen keskivaikeita julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Ne johtuvat ensisijaisesti ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen – erityisesti terveydenhuolto- ja eläkemenojen – ennakoidusta vaikutuksesta. Terveydenhuoltomenojen ennakoitu kasvu pitkällä aikavälillä herättää huolta sekä terveydenhuoltojärjestelmän hallintotavan että sen kustannustehokkuuden osalta, sillä järjestelmä perustuu pitkälti sairaalahoitoon, joka on avohoitoa kalliimpaa. Muutamat toimenpiteet ovat jo toteutuksen eri vaiheissa, mutta tuloksia ei ole vielä nähtävissä. Viime aikoina hyväksytyt tai suunnitellut toimenpiteet eläkejärjestelmän muuttamiseksi saattavat toteutuessaan johtaa julkisen talouden heikkenemiseen pitkällä aikavälillä. Ensiksi parlamentti hyväksyi lainsäädäntöä, joka antaa hallitukselle valtuudet mukauttaa eläkkeiden indeksointimekanismia joustavammaksi. Parlamentti myös käsittelee parhaillaan ehdotuksia lakisääteisen eläkeiän ylärajan asettamisesta 65 vuoteen ja eläkeiän säännöllisen tarkistusmekanismin käyttöönotosta. Käsiteltävänä on myös muita ehdotuksia, jotka koskevat muun muassa suotuisampaa eläkkeiden indeksointikaavaa ja sosiaalivakuutusmaksun eriyttämistä lasten lukumäärän mukaan.

               (7)

               Parlamentti hyväksyi tammikuussa 2017 finanssipoliittista vastuuta koskevan lain, jonka avulla pyritään puuttumaan Tšekin julkisen talouden kehyksen suurimpiin puutteisiin; se näet todettiin hiljattain tehdyssä arvioinnissa unionin heikoimmaksi. Sääntöjen täytäntöönpanoa valvovaa riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa ei ole vielä nimitetty. Uusien toimenpiteiden täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta julkisen talouden kehyksestä tulisi tehokkaampi ja vakaampi.

               (8)

               Tšekissä on haasteita korruption ehkäisemisessä sekä julkisten hankintojen tehottomuudessa. Vaikka useita hallituksen korruptiontorjuntaohjelmaan liittyviä toimenpiteitä on jo toteutettu ja muita uudistuksia on vireillä, käytännössä korruptio ei aina johda syytetoimiin. Tšekin julkisten hankintojen käytäntöihin ei yleensä liity riittävästi kilpailua, mistä ovat osoituksena sellaisten menettelyjen suuri määrä, joissa tehdään vain yksi tarjous, ja sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua, erityisesti IT-alalla. Koulutustuen tehottomuus sekä yhdistettyjen hankintarakenteiden ja osaamiskeskusten puuttuminen heikentävät julkisten hankintojen ammattimaisuutta ja vaikeuttavat kustannustehokkuuden kannalta hyvän tuloksen saavuttamista. Oireellista on myös se, että laatu on hyvin harvoin tarjouskilpailujen ratkaisuperuste. Sähköisiin hankintamenettelyihin siirtymisessä on edelleen suuria haasteita. Sitä varten olisi muun muassa parannettava valtion omistamaa sähköisten hankintamenettelyjen alustaa (National Electronic Tool) ja selkeytettävä Tšekin sähköisillä hankintamarkkinoilla jo toimivien yksityisten alustojen käytön jatkamisen ehtoja.

               (9)

               Tšekin liiketoimintaympäristöä heikentävät raskas sääntelytaakka ja monet hallinnolliset esteet, jotka liittyvät erityisesti lupamenettelyihin ja verosääntelyyn. Hallitus esitteli syyskuussa 2016 rakennuslain muutosehdotuksen ja siihen liittyvän säädöksen, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja keventää rakennuslupien myöntämismenettelyä sisällyttämällä siihen ympäristövaikutusten arviointi. Muutosehdotus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Verosäännösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvat kustannukset ovat edelleen unionin keskiarvoa suuremmat. Puutteisiin kuuluu myös se, että verosäännöstöä muutetaan usein. Verosäännösten laiminlyönteihin puuttuminen kuuluu edelleen Tšekin viranomaisten ensisijaisiin tavoitteisiin, mutta niiden yksinkertaistamiseen ei ole juuri panostettu. Myöhemmin esitettävän tuloverolain tarkoituksena on yksinkertaistaa verosäännöstöä, mutta ehdotusluonnos ei ole vielä saatavilla.

               (10)

               Sähköisten viranomaispalvelujen käyttö on Tšekissä lisääntynyt vuodesta 2015, mutta on edelleen unionin tasolla tarkasteltuna vähäistä. Tšekin viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä sähköisten viranomaispalvelujen saatavuuden parantamiseksi, mutta monet niistä ovat vielä kesken eikä kaikkia ole vielä aloitettu. Vastuu palvelujen käyttöönotosta jakautuu useiden ministeriöiden kesken, ja sidosryhmien mukaan yhteistyö eri sektoreiden välillä on rajallista.

               (11)

               T&K-intensiteetti on lisääntynyt viime vuosina huomattavasti, mutta T&K-toimien tulosten laatu ei ole parantunut vastaavalla tavalla. T&K-järjestelmän hallinnon uudistukset jatkuvat, mutta niiden täytäntöönpano on vielä kesken. Hallitus hyväksyi helmikuussa 2017 uuden arviointimenetelmän (Metodika 17+), jonka tarkoituksena on lujittaa menettelyjä rahoituksen myöntämiseksi perustutkimukseen ja soveltavaan tutkimukseen. Yhteyksiä tiedemaailman ja elinkeinoelämän välillä on pyritty vahvistamaan toteuttamalla erilaisia toimenpiteitä, jotka perustuvat kansallisten innovointialustojen jäsentävään vaikutukseen.

               (12)

               Koulutustulokset ovat yleensä ottaen hyvät, mutta perustaidot ovat heikentyneet. Oppilaiden sosioekonominen tausta vaikuttaa suorituksiin voimakkaasti. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja erityisesti romanien heikot koulutustulokset ovat selkeä huolenaihe. On arvioitu, että hyvin suuri osa romanilapsista keskeyttää koulunkäynnin. On hyväksytty huomattava määrä osallistavaa koulutusta koskevia lainsäädäntö- ja hallintotoimia, joiden täytäntöönpano on nyt alkamassa. Näiden toimien odotetaan edistävän koulutustasoon ja -tuloksiin liittyvän kuilun kaventamista romanilasten ja muiden lasten välillä. Parlamentti hyväksyi maaliskuussa 2016 koulutuslain muutoksia, joilla viimeinen esikouluvuosi sisällytetään oppivelvollisuuteen ja varmistetaan, että sitä nuoremmilla lapsilla on oikeus tarhapaikkaan. Koulutusjärjestelmän eriarvoisuus muodostaa kuitenkin esteen, joka vaikeuttaa inhimillisen pääoman kehittämistä ja heikentää työmarkkinatuloksia myös myöhemmin elämässä. Opettajien työtehtävien lisääntyminen ja opettajien ikääntyminen tarkoittaa, että opettajan ammatin houkuttelevuus on edelleen haaste. Tämä johtuu osittain verrattain pienistä palkoista, vaikka palkkoja onkin viime vuosina nostettu. Hallitus on vihdoin monien lykkäysten jälkeen hyväksynyt opettajien ja pedagogisen henkilöstön uuden urajärjestelmän, jonka avulla pyritään lisäämään ammatin houkuttelevuutta. Opettajien mahdollisuuksia jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen parannetaan huomattavien unionin varojen turvin. Ammatillinen kehittäminen liittyy erityisesti sekaryhmien opettamiseen ja osallistavaan koulutukseen. Korkeakoulutusuudistus hyväksyttiin parlamentissa tammikuussa 2016, ja nyt on seurattava sen tuloksia. Suunnitteilla on myös korkeakoulujen rahoitusjärjestelmän uudistus.

               (13)

               Tšekin työttömyysaste laskee edelleen. Työmarkkinaolosuhteiden kiristymisen vuoksi työnantajien on aiempaa vaikeampi rekrytoida työntekijöitä. Vajetta olisi edelleen varaa korjata lisäämällä aliedustettujen ryhmien, kuten pienten lasten äitien, matalan osaamistason työntekijöiden ja romanien, osallistumista työmarkkinoille. Hyödyntämätöntä potentiaalia edustavien ryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia ja toteuttamalla asianmukaista ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa ja yksilöllisiä palveluja. Pienten lasten äitien osallistumista työmarkkinoille vaikeuttavat jatkuva pula etenkin alle 3-vuotiaille tarjolla olevista kohtuuhintaisista ja laadukkaista päivähoitopalveluista ja pitkät vanhempainvapaaoikeudet sekä se, että vanhemmat käyttävät joustavia työaikajärjestelyjä rajallisesti ja että isät eivät juuri käytä oikeutta vanhempainvapaaseen. Viime vuosina on toteutettu jonkin verran toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Matalan osaamistason työntekijöiden työmarkkinatulokset ovat silti erityisen heikkoja kaikkiin muihin ryhmiin verrattuna. Parlamentti käsittelee parhaillaan sosiaalista asuntotarjontaa koskevaa säädöskehystä, jossa on tarkoitus määrittää kansalliset normit ja kohderyhmät.

               (14)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 lähentymisohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (15)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (4), että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

         SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden ottaen huomioon erityisesti väestön ikääntymisen; parantaa julkisten menojen vaikuttavuutta erityisesti torjumalla korruptiota ja julkisten hankintojen tehottomia käytäntöjä;

               2.

               poistaa kasvun esteet erityisesti sujuvoittamalla rakennuslupien myöntämismenettelyjä ja jatkamalla yritysten hallintorasituksen keventämistä keskeisten sähköisten viranomaispalvelujen käyttöönoton avulla, parantamalla T&K-toiminnan laatua ja edistämällä aliedustettujen ryhmien työllisyyttä.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: 2012/148/EU: Komission suositus, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012 , älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelusta

text:
               13.3.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 73/9

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012,
   älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelusta
   (2012/148/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Älykkäät verkot ovat uusi kehitysvaihe kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien, uusiutuvien energialähteiden verkkointegroinnin ja energiatehokkuuden lisäämisessä, ja ne edistävät huomattavasti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, työpaikkojen luomista ja teknologian kehitystä unionissa.

               (2)

               Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (1) ja maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (2) mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että otetaan käyttöön älykkäitä mittausjärjestelmiä, jotka edistävät kuluttajien aktiivista osallistumista sähkötoimitusten markkinoille ja kaasutoimitusten markkinoille; direktiivien mukaan tällaisten mittausjärjestelmien käyttöönoton edellytyksenä voi olla markkinoille ja yksittäisille kuluttajille aiheutuvien pitkän aikavälin kustannusten ja hyötyjen taloudellinen arviointi tai sen arviointi, mikä älykäs mittaustapa on taloudellisesti järkevä ja kustannustehokas ja missä määräajassa käyttöönotto voidaan toteuttaa.

               (3)

               Komission 12 päivänä huhtikuuta 2011 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”Älykkäät verkot: innovoinnista käyttöönottoon” (3) ilmoitetaan useista toimenpiteistä, joita ovat muun muassa jäsenvaltioiden edistymisen seuranta, tärkeimpiä suorituskykyindikaattoreita koskevien suuntaviivojen laadinta, suuntaviivat älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa koskevien jäsenvaltioiden suunnitelmien metodologian määrittelemiseksi ja kustannus-hyötyanalyysit.

               (4)

               Euroopan digitaalistrategiassa luetellaan joukko soveltuvia toimenpiteitä, jotka koskevat erityisesti tietosuojaa unionissa, verkko- ja tietoturvaa, verkkohyökkäyksiä sekä älykkäiden verkkojen ja mittausjärjestelmien toimintoja. Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimialan, komission ja muiden sidosryhmien kanssa ryhdyttävä soveltuviin toimenpiteisiin johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi.

               (5)

               Älykkäiden mittausjärjestelmien käytön yksi tärkeimmistä edellytyksistä on löytää tarkoituksenmukaiset tekniset ja oikeudelliset ratkaisut, joilla turvataan henkilötietojen suoja. Henkilötietojen suoja on Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa määrätty perusoikeus. Jäsenvaltioiden ja sidosryhmien olisi varsinkin älykkäiden mittareiden käyttöönoton alkuvaiheessa varmistettava, että älykkäiden mittausjärjestelmien sovelluksia valvotaan ja ihmisten perusoikeuksia ja vapauksia kunnioitetaan.

               (6)

               Älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat tietojen, valtaosin myös henkilötietojen, käsittelyn. Älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton olisi lisäksi tehtävä mahdolliseksi toimittajien ja verkko-operaattoreiden ajattelun kehittäminen energian käyttötottumuksiin liittyvästä laajasta näkökulmasta kohti yksittäisen kuluttajan energiankäyttötottumuksia koskevaa yksityiskohtaista tietoa.

               (7)

               Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (4) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (5) säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita sovelletaan kokonaisuudessaan älykkääseen mittaamiseen, jossa käsitellään henkilötietoja, erityisesti silloin, kun käytetään yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja sopimus- ja kauppasuhteissa asiakkaiden kanssa.

               (8)

               Direktiivin 95/46/EY 29 artiklan nojalla perustetun tietosuojatyöryhmän lausunnoissa annetaan ohjeistusta sellaisten parhaiden saatavilla olevien tekniikoiden yksilöintiin ja kehittämiseen, joilla suojataan henkilötiedot ja taataan tietoturva, kun tietoja käsitellään älykkäissä mittausjärjestelmissä ja älykkäissä verkoissa.

               (9)

               Älykkäiden verkkojen käyttöönottomahdollisuuksien valossa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota älykkäissä mittausjärjestelmissä käsiteltävien henkilötietojen turvaamiseen ja suojaamiseen. Älyverkkokehityksen tietosuojariskit voitaneen alusta asti yksilöidä tietosuojaa koskevilla vaikutustenarvioinneilla.

               (10)

               Tietosuoja- ja tietoturvaominaisuudet olisi sisällytettävä älykkäisiin mittausjärjestelmiin ennen kuin ne otetaan laajaan käyttöön. Tällaiset ominaisuudet parantavat kuluttajien mahdollisuuksia hallita henkilötietojensa käyttöä.

               (11)

               Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä toimialan ja kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa edistääkseen ja tukeakseen ns. sisäänrakennetun tietosuojan periaatteen käyttöönottoa älykkäiden verkkojen kehittämisen varhaisessa vaiheessa ja erityisesti älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa silmälläpitäen.

               (12)

               Minkä tahansa tahon, joka käsittelee henkilötietoja älykkäiden mittausjärjestelmien yhteydessä, olisi ryhdyttävä kaikkiin kohtuudella vaadittaviin toimiin varmistaakseen, ettei tietoja voida jäljittämällä yhdistää tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan henkilöön millään verkko-operaattorin tai minkä tahansa muun kolmannen tahon todennäköisesti käyttämällä keinolla, paitsi jos kyseisiä tietoja käsitellään sovellettavien tietosuojaa koskevien periaatteiden ja oikeudellisten sääntöjen mukaisesti.

               (13)

               Komission 2 päivänä toukokuuta 2007 antamassa tiedonannossa tietosuojan vahvistamisesta yksityisyyden suojaa parantavilla tekniikoilla (6) vahvistetaan selkeät toimenpiteet niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joilla pyritään rajoittamaan henkilötietojen käsittelyä mahdollisimman vähäiseksi ja käyttämään nimetöntä tai salanimellä julkaistua tietoa aina kun se on mahdollista, tukemalla yksityisyyden suojaa parantavien tekniikoiden kehittämistä ja niiden käyttöä rekisterinpitäjien ja kuluttajien tasolla.

               (14)

               Tietosuojaa koskevia vaikutustenarviointeja varten unionin tasolla määritelty laadintamalli varmistaa, että tämän suosituksen säännöksiä noudatetaan johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

               (15)

               Operaattorin ja sidosryhmien ennen älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa suorittamasta tietosuojavaikutusten arvioinnista saadaan tarvittavat tiedot, joiden perusteella toteutetaan asianmukaiset suojatoimenpiteet. Näitä toimenpiteitä on seurattava ja tarkistettava älykkään mittarin koko elinkaaren ajan.

               (16)

               Jäsenvaltioiden on direktiivin 2009/72/EY mukaisesti saatettava 3 päivään syyskuuta 2012 mennessä päätökseen älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa koskeva kustannus-hyötyanalyysi. Komission 12 päivänä huhtikuuta 2011 antaman tiedonannon mukaisesti komissio pitää tärkeänä vahvistaa kriteerit, mallin ja yleisluontoiset ohjeet, joilla parannetaan analyysien syvyyttä ja vertailukelpoisuutta. Kuten älykkäitä verkkoja käsittelevä erityisryhmä (7) ehdottaa, kriteereissä olisi käytettävä määrällisesti mitattavia indikaattoreita.

               (17)

               Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimialan, komission ja muiden sidosryhmien kanssa ryhdyttävä asianmukaisiin tiedotus- ja tietoisuuden lisäämistoimiin älykkään mittausteknologian käyttöön liittyvistä mahdollisista hyödyistä ja riskeistä.

               (18)

               Tämän suhteen jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimialan, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa yksilöitävä ja levitettävä esimerkkejä hyvistä käytännöistä älykkäiden mittarisovellusten alalla ja ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin, kuten suuren mittakaavan pilottihankkeisiin, yleisen tietoisuuden lisäämiseksi, koska se on ennakkoedellytyksenä tällaisen teknologian laajalle käyttöönotolle.

               (19)

               Suositeltavien toiminnallisten vaatimusten vahvistaminen auttaisi jäsenvaltioita saavuttamaan käyttöönottosuunnitelmiensa optimaalisen kustannustehokkuustason helpommin ja samanaikaisesti. Samojen vaatimusten asettaminen antaisi myös sääntelyviranomaisille, mittariteollisuudelle, verkko-operaattoreille ja toimittajille osviittaa tällä alalla todennäköisesti jatkossa sovellettavasta lähestymistavasta.

               (20)

               Euroopan sähkö- ja kaasualan sääntelyviranomaisten ryhmän, jäljempänä ’ERGEG’, määrittelemien hyviä käytäntöjä koskevien suuntaviivojen (8) ja jäsenvaltioiden toimittamien ensimmäisten kustannus-hyötyarviointien analyysin pohjalta komissio katsoo, että olisi hyödyllistä suositella jäsenvaltioille ja sääntelyviranomaisille yhteisiä älymittareiden vähimmäistoimintoja.

               (21)

               on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   I   TIETOSUOJAA JA TIETOTURVAA KOSKEVAT NÄKÖKOHDAT

               1.

               Tässä jaksossa annetaan jäsenvaltioille sellaista älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien suunnittelua ja toimintaa koskevaa ohjeistusta, jolla varmistetaan perusoikeus henkilötietojen suojaan.

               2.

               Tässä jaksossa annetaan myös ohjeita älymittarisovellusten käyttöönottoon liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että tällaisen teknologian käyttöönoton yhteydessä noudatetaan direktiivin 95/46/EY kansallista täytäntöönpanolainsäädäntöä soveltuvin osin.

      Määritelmät

               3.

               Jäsenvaltioita kehotetaan kiinnittämään huomiota seuraaviin määritelmiin:

                           a)

                           ’Älykkäällä verkolla’ (9) tarkoitetaan edistynyttä sähköverkkoa, johon on lisätty toimittajan ja kuluttajan välinen kaksisuuntainen digitaalinen viestintä, älykkäät mittausjärjestelmät sekä seuranta- ja hallintajärjestelmät.

                           b)

                           ’Älykkäällä mittausjärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä järjestelmää, joka voi mitata energiankulutusta ja tarjota enemmän tietoa kuin tavanomainen mittari sekä lähettää ja vastaanottaa tietoja sähköisen viestinnän muodossa (10).

                           c)

                           ’Tietosuojaa koskevalla vaikutustenarvioinnilla’ tarkoitetaan järjestelmällistä prosessia potentiaalisten riskien arvioimiseksi tapauksissa, joissa rekisterinpitäjän tai käsittelijän suorittamista tai rekisterinpitäjän lukuun toimivan käsittelijän suorittamista käsittelyistä saattaa niiden luonteen, laajuuden ja tarkoituksen vuoksi aiheutua erityisiä riskejä rekisteröityjen oikeuksien ja vapauksien suhteen.

                           d)

                           ’Sisäänrakennettu tietosuoja’ edellyttää, että käsittelytapojen määrittämisen ja itse käsittelyn yhteydessä toteutetaan asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet ja menettelyt uusin tekniikka ja toteuttamiskustannukset huomioon ottaen siten, että käsittely vastaa direktiivin 95/46/EY vaatimuksia ja takaa rekisteröidyn oikeuksien suojelun.

                           e)

                           ’Oletusarvoinen tietosuoja’ edellyttää, että käyttöön otetaan keinot sen varmistamiseksi, että käsittely koskee oletusarvoisesti vain niitä henkilötietoja, jotka ovat välttämättömiä tietyn käsittelytarkoituksen kannalta, ja että tietoja ei erikseen kerätä eikä säilytetä suurempia määriä eikä kauemmin kuin on välttämätöntä kyseisten tarkoitusten toteuttamiseksi.

                           f)

                           ’Parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla’ tarkoitetaan toimintojen ja niissä käytettävien menetelmien tehokkainta ja edistyneintä astetta ja osoitetaan, että tietyt tekniikat periaatteessa soveltuvat käytännön pohjaksi EU:n tietosuojakehyksen vaatimusten noudattamiselle. Ne on suunniteltu ehkäisemään tai lieventämään yksityisyydensuojaan, henkilötietoihin ja tietoturvaan kohdistuvia riskejä.

      Tietosuojaa koskevat vaikutustenarvioinnit

               4.

               Tietosuojaa koskevassa vaikutustenarvioinnissa olisi esitettävä kuvaus suunnitelluista käsittelytoimista, arvio niihin rekisteröidyn oikeuksien ja vapauksien kannalta liittyvistä riskeistä, toimet joiden avulla riskeihin on tarkoitus puuttua, sekä takeet, turvatoimenpiteet ja keinot, joilla varmistetaan henkilötietojen suoja ja osoitetaan, että direktiiviä 95/46/EY on noudatettu, ottaen huomioon rekisteröityjen ja muiden asianomaisten oikeudet ja oikeutetut edut.

               5.

               Henkilötietojen suojan varmistamiseksi kaikkialla unionissa jäsenvaltioiden olisi vahvistettava ja otettava käyttöön tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamalli, jonka komissio laatii ja toimittaa tietosuojaryhmälle lausuntoa varten kahdentoista kuukauden kuluessa tämän suosituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               6.

               Laadintamallia soveltaessaan jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tietosuojatyöryhmän lausunnot.

               7.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että verkko-operaattorit ja älykkäiden mittausjärjestelmien operaattorit toteuttavat niille direktiivien 95/46/EY nojalla kuuluvien muiden velvollisuuksien mukaisesti asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojan varmistamiseksi.

               8.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilötietojen käsittelystä vastaava yksikkö kuulee tietosuojaa koskevasta vaikutustenarvioinnista direktiivin 95/46/EY 28 artiklassa tarkoitettua tietosuojaviranomaista ennen käsittelyn aloittamista. Viranomaisen olisi tällöin voitava arvioida käsittelyn vaatimuksenmukaisuus ja erityisesti rekisteröityjen henkilötietojen suojaan kohdistuvat riskit ja tähän liittyvät takeet.

               9.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että 5 kohdassa tarkoitetun tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin hyväksymisen jälkeen verkko-operaattorit soveltavat 7 ja 8 kohdan säännöksiä kyseistä laadintamallia noudattaen.

      Sisäänrakennetun tietosuojan ja oletusarvoisen tietosuojan asetukset

               10.

               Jäsenvaltioiden olisi voimakkaasti kannustettava verkko-operaattoreita sisällyttämään sisäänrakennetun tietosuojan ja oletusarvoisen tietosuojan asetukset älykkäisiin verkkoihin ja älykkäisiin mittareihin niiden käyttöönoton yhteydessä.

               11.

               Sisäänrakennetun tietosuojan ja oletusarvoisen tietosuojan asetukset olisi sisällytettävä menetelmiin, joita älykkäiden verkkojen kehittämiseen osallistuvat osapuolet käyttävät henkilötietojen käsittelyn yhteydessä.

               12.

               Sisäänrakennettu tietosuoja olisi toteutettava lainsäädännöllisellä tasolla (tietosuojalainsäädäntöä vastaavalla lainsäädännöllä), teknisellä tasolla (asettamalla asianmukaiset vaatimukset älykkäiden verkkojen standardeissa sen varmistamiseksi, että infrastruktuuri vastaa kaikilta osin tietosuojalainsäädäntöä) ja organisatorisella tasolla (käsittelyn osalta).

               13.

               Oletusarvoinen tietosuoja olisi toteutettava siten, että asiakkaan saama oletuskonfiguraatio on tietosuojan kannalta paras.

               14.

               Jäsenvaltioiden olisi kannustettava Euroopan standardointijärjestöjä asettamaan etusijalle sisäänrakennettuun tietosuojaan ja oletusarvoiseen tietosuojaan perustuvat älykkäiden verkkojen arkkitehtuurit.

               15.

               Avoimuuden ja yksilön luottamuksen optimoimiseksi jäsenvaltioiden olisi edistettävä riippumattomien osapuolten tarjoamien yksityisyydensuojaa koskevien sertifiointimekanismien ja tietosuojasinettien ja -merkkien käyttöä.

               16.

               Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden käyttöön saa puuttua ainoastaan perustelluissa tapauksissa. Se, onko puuttuminen oikeutettua, on arvioitava tapauskohtaisesti laillisuuden, tarpeen, oikeutuksen ja oikeasuhteisuuden pohjalta. Henkilötietojen suojan perusoikeuden vastaisen henkilötietojen käsittelyn on sen vuoksi oltava älykkään verkon ja älykkään mittausjärjestelmän yhteydessä tarpeellista ja oikeasuhteista, jotta sitä voitaisiin pitää kaikilta osin perusoikeuskirjan mukaisena.

               17.

               Henkilötietoihin ja tietoturvaan kohdistuvien riskien lieventämiseksi jäsenvaltioiden on yhteistyössä teollisuuden, komission ja muiden sidosryhmien kanssa tuettava parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden määrittämistä kunkin tämän suosituksen 42 kohdassa luetellun yhteisen toiminnallisen vähimmäisvaatimuksen osalta.

      Tietosuojatoimenpiteet

               18.

               Päättäessään siitä, mitä tietoja älykkäiden verkkojen yhteydessä on lupa käsitellä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan velvoittaa nimettömään tietojen käyttöön siten, etteivät yksittäiset henkilöt ole tunnistettavissa. Tapauksissa, joissa kerätään, käsitellään ja säilytetään henkilötietoja, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tiedot ovat tarkoituksenmukaisia ja tarpeellisia. Tietoja ei saisi kerätä suurempia määriä kuin on välttämätöntä niiden tarkoitusten toteuttamiseksi, joita varten tietoja käsitellään, ja tiedot olisi säilytettävä muodossa, josta rekisteröity on tunnistettavissa ainoastaan sen ajan, kuin on tarpeen niiden tarkoitusten toteuttamista varten, joissa henkilötietoja käsitellään.

               19.

               Henkilötietojen käsittely älykkään mittausjärjestelmän toimesta tai yhteydessä olisi oltava oikeutettua yhden tai useamman direktiivin 95/46/EY 7 artiklassa mainitun kriteerin perusteella. Älykkäitä mittausjärjestelmiä koskeva tietosuojatyöryhmän lausunto (11) olisi otettava huomioon.

               20.

               Henkilötietojen käsittely olisi suoritettava lainmukaisesti ja yhden tai useamman direktiivin 95/46/EY 7 artiklassa mainitun tietojen käsittelyyn oikeuttavan kriteerin perusteella myös silloin kun niitä käsittelevät energia-alan lisäarvopalveluja tarjoavat kolmannet osapuolet. Jos käsittelyn oikeutuksena on suostumus, rekisteröidyn suostumuksen olisi oltava vapaaehtoinen, yksilöity, tietoinen ja nimenomainen ja se olisi annettava erikseen jokaisen lisäarvopalvelun osalta. Rekisteröidyllä olisi oltava oikeus peruuttaa suostumuksensa milloin tahansa. Suostumuksen peruuttaminen ei saisi vaikuttaa suostumuksen perusteella ennen sen peruuttamista suoritetun käsittelyn lainmukaisuuteen.

               21.

               Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä selkeästi rekisterinpitäjien ja tietojen käsittelijöiden tehtävät ja vastuut. Niiden olisi oltava sopusoinnussa niille direktiivin 95/46/EY nojalla kuuluvien velvoitteiden kanssa.

               22.

               Jäsenvaltioiden olisi ennen käsittelytoimien käynnistämistä tehtävä analyysi sen määrittämiseksi, missä määrin toimittajien ja verkko-operaattoreiden on tarpeen säilyttää henkilötietoja älykkään verkon ylläpidon ja käytön sekä laskutuksen tarkoitusten toteuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava tämän analyysin pohjalta määrittää muun muassa se, ovatko henkilötietojen säilyttämiselle kansallisessa lainsäädännössä nykyään asetetut aikarajat pitempiä kuin on välttämätöntä älykkäiden verkkojen käytön tarkoitusten toteuttamiseksi. Tähän on sisällyttävä mekanismit, joiden avulla voidaan varmistaa, että henkilötietojen poistamista ja niiden säilyttämisen tarpeellisuuden säännöllistä tarkistamista varten asetettuja määräaikoja noudatetaan.

               23.

               Kunkin jäsenvaltion olisi analyysia varten otettava erityisesti huomioon seuraavat periaatteet: tietojen minimoinnin periaate, avoimuusperiaate – varmistamalla, että loppukuluttaja saa käyttäjäystävällisessä ja ymmärrettävässä muodossa selkeällä ja yksinkertaisella kielellä tiedon henkilötietojen keräämisen, säilyttämisen ja kaiken muun käsittelyn tarkoituksista, kestosta ja olosuhteista – sekä yksilön voimaannuttamisen periaate – varmistamalla, että toteutetut toimenpiteet takaavat yksilön oikeudet.

      Tietoturva

               24.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilötietoturva suunnitellaan varhaisessa vaiheessa osaksi verkon arkkitehtuuria sisäänrakennetun tietosuojan prosessissa. Tähän olisi sisällyttävä toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä ja laittomalta käsittelyltä, muun muassa henkilötietojen luvattomalta paljastamiselta, levittämiseltä, antamiselta tai muuttamiselta.

               25.

               Suojattujen (kryptattujen) kanavien käyttöä suositellaan yhtenä tehokkaimmista keinoista väärinkäytön estämiseksi.

               26.

               Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon, että kaikissa nykyisissä ja tulevissa älykkäiden verkkojen komponenteissa varmistetaan, että ne ovat eurooppalaisten standardointijärjestöjen kehittämien tietoturvaa koskevien standardien mukaisia, mukaan lukien älykkäiden verkkojen tietoturvaa koskevat olennaiset vaatimukset komission standardointitoimeksiannossa M/490. Huomioon olisi otettava myös kansainväliset turvastandardit, erityisesti ISO/IEC 27000 -sarjan standardit (ns. ISMS-standardiperhe).

               27.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että verkko-operaattorit määrittelevät turvariskit ja turvatoimenpiteet, joilla voidaan taata älykkäiden mittausjärjestelmien riittävä turvataso ja häiriönsietokyky. Tähän liittyen verkko-operaattorien olisi yhteistyössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa sovellettava nykyisiä standardeja, ohjeita ja ohjelmia ja, jos niitä ei ole saatavilla, kehittävä uusia. Huomioon olisi otettava myös Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston ENISAn julkaisemat asiaa koskevat ohjeet.

               28.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilötietoturvan rikkomistapauksissa rekisterinpitäjä direktiivin 2002/58/EY 4 artiklan mukaisesti ilmoittaa asiasta ilman tarpeetonta viivytystä (mieluiten 24 tunnin kuluessa tietoturvarikkomuksen havaitsemisesta) valvontaviranomaiselle ja rekisteröidylle, jos rikkomus voi vaikuttaa kielteisesti rekisteröidyn henkilötietojen suojaan.

      Älykkäitä mittausjärjestelmiä koskeva informaatio ja avoimuus

               29.

               Direktiivin 95/46/EY mukaisesti rekisterinpitäjille asetettuja velvoitteita rajoittamatta jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että verkko-operaattorit laativat ja julkaisevat täsmällisen ja selkeän tiedotteen kustakin sovelluksestaan. Tiedotteen olisi sisällettävä ainakin direktiivin 95/46/EY 10 ja 11 artiklassa mainitut tiedot.
               Rekisteröityä koskevia henkilötietoja kerättäessä rekisterinpitäjän olisi myös toimitettava rekisteröidylle ainakin seuraavat tiedot:

                           a)

                           rekisterinpitäjän ja tämän mahdollisen edustajan sekä mahdollisen tietosuojavastaavan henkilöllisyys ja yhteystiedot;

                           b)

                           henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset, mukaan lukien yleiset ehdot ja edellytykset sekä rekisterinpitäjän oikeutettu intressi, jos tietojenkäsittely perustuu direktiivin 95/46/EY 7 artiklaan;

                           c)

                           henkilötietojen säilytysaika;

                           d)

                           rekisteröidyn oikeus pyytää häntä itseään koskevia henkilötietoja rekisterinpitäjältä sekä oikeus pyytää kyseisten tietojen oikaisemista tai poistamista tai vastustaa niiden käsittelyä;

                           e)

                           oikeus tehdä valitus direktiivin 95/46/EY 28 artiklassa tarkoitetulle valvontaviranomaiselle ja viranomaisen yhteystiedot;

                           f)

                           henkilötietojen vastaanottajat tai vastaanottajien ryhmät;

                           g)

                           muut tiedot, jotka ovat tarpeen rekisteröidyn kannalta asianmukaisen tietojenkäsittelyn takaamiseksi, ottaen huomioon henkilötietojen keräämisen erityiset olosuhteet.

         II   MENETELMÄT ÄLYKKÄIDEN MITTAUSJÄRJESTELMIEN KÄYTTÖÖNOTON PITKÄN AIKAVÄLIN KUSTANNUSTEN JA HYÖTYJEN TALOUDELLISTA ARVIOINTIA VARTEN

               30.

               Tässä jaksossa annetaan ohjeita jäsenvaltioille ja määritetään kehys kustannushyötyanalyysille, jonka avulla voidaan tehdä johdonmukainen, uskottava ja läpinäkyvä taloudellinen arviointi älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton pitkän aikavälin kustannuksista ja hyödyistä.

               31.

               Taloudellisessa arvioinnissa olisi noudatettava liitteessä esitettyjä ohjeita, ja siinä olisi aina oltava seuraavat neljä vaihetta:

                           —

                           mukauttaminen paikallisiin olosuhteisiin;

                           —

                           kustannus-hyötyanalyysi;

                           —

                           herkkyysanalyysi;

                           —

                           suoritusten, ulkoisten vaikutusten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi.

      Mukauttaminen paikallisiin olosuhteisiin

               32.

               Tehdessään taloudellista arviointia älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotosta jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi tarkasteltava ja otettava huomioon mahdolliset pilottiohjelmat, joissa älykkäitä mittausjärjestelmiä on jo toteutettu. Niiden olisi myös otettava huomioon mahdolliset käytännön kokemukset ja suoritustiedot, jotta ne voivat täsmentää teknologiavalintoihin liittyviä oletuksiaan ja optimoida niihin liittyvät kustannukset ja hyödyt samoin kuin kuluttajatoiminnan älykkäisiin mittausjärjestelmiin liittyvän yleisen tietoisuuden ja järjestelmien käytön kannalta.

               33.

               Kustannus-hyötyanalyysin tekemiseksi jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että analyysissa tarkastellaan vähintään kahta skenaariota ja että yksi näistä skenaarioista on nykykehitysskenaario (”do nothing and nothing happens”). Sähköverkkojen tapauksessa toisen skenaarion olisi vastattava direktiivissä 2009/72/EY asetettua velvoitetta, jonka mukaan 80 prosentilla kuluttajista on oltava käytössään älykkäitä mittausjärjestelmiä vuoteen 2020 mennessä, ja siinä olisi tarkasteltava tämän suosituksen III jaksossa esitettyjä yhteisiä vähimmäistoimintoja. Lisäksi suositellaan myös muiden vaihtoehtoisten skenaarioiden tarkastelemista. Niissä olisi otettava huomioon myös nykyisten ja tulevien energiansäästötoimenpiteiden väliset synergiat sekä muut kuluttajapalautteen ja -neuvonnan muodot, erityisesti tosiasialliseen kulutukseen perustuvan säännöllisen laskutuksen tai kustannuseritelmien käyttöönotto sen sijaan, että käytettäisiin kiinteämääräistä tai arvioitua kulutusta. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava vaihtoehtoisissa skenaarioissaan sitä myönteistä roolia, joka selkeällä kuluttajainformaatiolla ja hintojen läpinäkyvyydellä samoin kuin valmistajien ja toimittajien välisellä kilpailulla voi olla älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotossa.

               34.

               Määrittäessään edellytyksiä ja päättäessään oletuksista eri skenaarioiden etenemiselle jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että ne kuulevat hyvissä ajoin kansallisia sääntelyviranomaisia, älykkäiden mittausjärjestelmien edistämistä ja toteuttamisesta vastaavia tahoja – jotka ovat useimmissa jäsenvaltioissa jakeluverkonhaltijoita – sekä mahdollisten pilottihankkeiden omistajia.

               35.

               Edellytysten määrittämisen yhteydessä ja aikana jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että huomioon otetaan kaikki soveltuvat viestintäinfrastruktuurin teknologiat, arkkitehtuurit ja toimenpiteet, joiden avulla voidaan taata yhteentoimivuus ja varmistaa, että käytettävissä olevia unionin ja kansainvälisiä standardeja ja parhaita toimintatapoja noudatetaan. Lisäksi jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että analyysin perustana olevat oletukset mukautetaan paikallisiin olosuhteisiin ottaen huomioon sellaiset parametrit kuin maatieteellinen kattavuus, sähkönkysyntä, huippukuormitus ja mikro- ja makrotaloudelliset olosuhteet. Tämän suosituksen liitteessä olevassa 2 jaksossa luetellaan parametrit, joiden käytöstä jäsenvaltioiden olisi tällöin huolehdittava.

      Kustannus-hyötyanalyysi

               36.

               Jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että kustannus-hyötyanalyysissa noudatetaan tämän suosituksen liitteessä esitettyjä ohjeita ja vaiheittaista menetelmäkehystä (kustannus-hyötyanalyysin seitsemän vaihetta). Lisäksi jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että kaikista ennakoiduista kustannuksista ja hyödyistä tehdään perusteltu, läpinäkyvä ja hyvin dokumentoitu laskelma kustannusten ja hyötyjen arvioimista varten ehdotetun loogisen sekvenssimenetelmän mukaisesti. Kuluttajalle älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotosta aiheutuvat potentiaaliset kustannukset olisi ilmoitettava kustannus-hyötyanalyysissa erikseen ja vertaamalla niitä kuluttajille pitkällä aikavälillä aiheutuviin potentiaalisiin hyötyihin. Liitteessä I olevissa taulukoissa 4 ja 5 on ei-tyhjentävä luettelo kustannus-hyötyanalyysin osatekijöistä.

      Herkkyysanalyysi

               37.

               Jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi yksilöitävä herkkyysanalyysin kriittiset muuttujat ja ilmoitettava niiden vaihteluväli (kriittisten muuttujien vähimmäis- ja enimmäisarvot) myönteisissä käyttöönotto-olosuhteissa, joissa hyödyt ylittävät kustannukset, herkkyysanalyyseista saatujen tulosten mukaisesti. Lisäksi niiden tekemä analyysi voisi kattaa myös muuttujien reaktiot olosuhteiden vaihteluun (volatiliteettiin) ja mahdolliset toimenpiteet muuttujan arvon pitämiseksi halutulla vaihteluvälillä.

      Suoritusten, ulkoisten vaikutusten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi

               38.

               Arvioidessaan käyttöönoton hyötyjä, ulkoisia vaikutuksia (mm. ympäristö- ja terveysvaikutuksia), julkisen politiikan toimenpiteiden vaikutusta ja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotosta odotettavia yhteiskunnallisia hyötyjä jäsenvaltioiden tai niiden nimeämän toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että huomioon otetaan asianmukaiset painotuskertoimet kustannus-hyötyanalyysin edellisten vaiheiden määrällisten tulosten täydentämiseksi.
               Tämän suosituksen liitteessä on viiteluettelo muista hyödyistä.

         III   YHTEISET TOIMINNALLISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET SÄHKÖVERKKOJEN ÄLYKKÄITÄ MITTAUSJÄRJESTELMIÄ VARTEN

               39.

               Tämä jakso perustuu yhdessätoista jäsenvaltiossa tehtyihin sähköverkkojen älykkäitä mittausjärjestelmiä koskeviin varhaisiin kustannus-hyötyanalyyseihin. Siinä annetaan ohjeita toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot hyödyntävät asianmukaisesti yhteentoimivuutta, toimeksiantojen M/441, M/468 ja M/490 perusteella parhaillaan laadittavia älykkäiden mittausjärjestelmien standardeja sekä parhaita käytäntöjä.

               40.

               Jäsenvaltioille annetaan tässä jaksossa ohjeita sähköverkkojen älykkäiden mittausjärjestelmien yhteisistä toiminnallisista vähimmäisvaatimuksista, joiden pohjalta ne voivat määrittää yhteisiä tapoja päästä kustannustehokkuuteen käyttöönottosuunnitelmissaan. Tämä voisi tarjota jäsenvaltioille, mittausjärjestelmien toimittajille ja verkko-operaattoreille yhteisen perustan niiden omille kustannus-hyötyanalyyseille ja investoinneille ja sitä kautta helpottaa käyttöönottoon liittyviä hankintoja sekä tarjota sääntelyviranomaisille Euroopan laajuisia referenssimäärityksiä.

               41.

               Tässä jaksossa annetaan myös ohjeita säännöksistä, joiden avulla voidaan varmistaa kuluttajahyödyt ja parantaa energiatehokkuutta. Tarkoituksena on helpottaa älykkäiden mittausjärjestelmien liittämistä vakiorajapintoihin, jotka on varustettu kuluttajapuolelle suunnatuilla, sekä kulutus- että kustannustiedot tarjoavilla välineillä, ja tällä tavoin edistää kuluttajien intressiä energiansäästötoimiin ja kysyntäjoustoa. Tämä lähestymistapa olisi otettava täysimääräisesti huomioon kustannus-hyötyanalyysissä, joka koskee unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavaa sähkön älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa.

      Yhteiset toiminnalliset vähimmäisvaatimukset

               42.

               Jokaisen sähköverkkojen älykkään mittausjärjestelmän olisi mahdollistettava ainakin seuraavassa luetellut toiminnot.

                           Asiakkaan osalta:

                                       a)

                                       Asiakkaan ja mahdollisten kuluttajan nimeämien kolmansien osapuolten olisi saatava mittauslukemat suoraan. Tämä on olennainen toiminto älykkäässä mittausjärjestelmässä, koska kuluttajalle annettava suora palaute on olennainen keino varmistaa energiansäästö kysyntäpuolella. Vakiorajapintojen tarjoamisesta asiakkaalle vallitsee laaja yksimielisyys. Vakiorajapinta mahdollistaisi ”reaaliaikaiset” energianhallintaratkaisut, kuten kotiautomaation ja erilaiset kysyntäjoustoratkaisut, sekä helpottaisi tietojen varmaa toimittamista suoraan asiakkaalle. Vahvasti suositellaan, että asiakas ja mahdolliset kuluttajan nimeämät kolmannet osapuolet saavat asiakkaan valitsemasta rajapinnasta suoraan, käyttäjäystävällisesti ja nopeasti täsmälliset lukemat, koska tämä on olennainen edellytys kysyntäjoustopalvelujen tarjoamiselle, online-energiansäästöpäätösten tekemiselle ja hajautettujen energiaresurssien tehokkaalle integroinnille. Energiansäästön edistämiseksi suositellaan painokkaasti, että jäsenvaltiot varmistavat, että älykkäitä mittausjärjestelmiä käyttävillä loppuasiakkailla on käytössään vakiorajapinta, josta kuluttaja saa yksilöllistetyt kulutustiedot visuaalisesti havainnollisessa muodossa.

                                       b)

                                       Edellä a kohdassa tarkoitetut lukemat olisi päivitettävä tarpeeksi säännöllisesti, jotta tietoja on mahdollista käyttää energiasäästöjen tuottamiseksi. Tämä toiminto sijoittuu puhtaasti kysyntäpuolelle ja liittyy loppuasiakkaaseen. Jotta kuluttajat voisivat tukeutua järjestelmän tarjoamiin tietoihin, heidän on voitava nähdä, että tiedot muuttuvat heidän toimintansa mukaisesti. Päivitystiheys on mukautettava energiaa kuluttavien tai energiaa tuottavien tuotteiden vasteaikaan. Yleisesti katsotaan, että tiedot on tarpeen päivittää vähintään kerran viidessätoista minuutissa. Tuleva kehitys ja uudet energiapalvelut johtavat todennäköisesti nopeampaan viestintään. Suosituksena on lisäksi, että älykkäiden mittausjärjestelmien olisi voitava säilyttää asiakkaan kulutustiedot kohtuullisen ajan, jotta asiakas ja mahdolliset hänen nimeämänsä kolmannet osapuolet voisivat hakea ja saada käyttöönsä tiedot aiemmasta kulutuksesta. Tämän olisi mahdollistettava kulutukseen liittyvien kustannusten laskeminen.

                           Mittausjärjestelmän operaattorin osalta:

                                       c)

                                       Operaattorin olisi voitava etälukea mittarit. Tätä toiminto sijoittuu tarjontapuolelle (mittausjärjestelmien operaattorit). Tämän toiminnon keskeisestä merkityksestä ollaan laajalti yhtä mieltä.

                                       d)

                                       Käytössä olisi oltava kaksisuuntainen viestintä älykkään mittausjärjestelmän ja älykkään mittausjärjestelmän ylläpidosta ja valvonnasta vastaavien ulkoisten verkkojen välillä. Tämä toiminto liittyy mittaukseen. Tämän toiminnon keskeisestä merkityksestä ollaan laajalti yhtä mieltä.

                                       e)

                                       Lukemat olisi voitava ottaa tarpeeksi säännöllisesti, jotta tietoja voidaan käyttää verkon suunnittelussa. Tämä toiminto liittyy sekä kysyntä- että tarjontapuoleen.

                           Energiatoimitusten kaupallisten näkökohtien osalta:

                                       f)

                                       Olisi tuettava pitkälle kehitettyjä tariffijärjestelmiä. Tämä toiminto liittyy sekä kysyntä- että tarjontapuoleen. Älykkäissä mittausjärjestelmissä olisi oltava pitkälle kehitetyt tariffirakenteet, käyttöaikarekisteri ja tariffien etähallinta. Tämän olisi annettava kuluttajille ja verkko-operaattoreille mahdollisuus päästä energiatehokkuuteen ja säästää kustannuksia pienentämällä energian kysyntähuippuja. Tämä toiminto on a ja b kohdassa mainittujen toimintojen ohella keskeinen tekijä kuluttajan voimaannuttamisessa ja tarjontajärjestelmän energiatehokkuuden parantamisessa. Vahvasti suositellaan, että loppuasiakas voi älykkään mittausjärjestelmän (esim. a kohdassa mainitun vakiorajapinnan) kautta saada automaattisesti tietoa pitkälle kehitetyistä tariffivaihtoehdoista.

                                       g)

                                       Käytössä olisi oltava toimituksen ja/tai virtauksen päälle- ja päältäkytkentä tai virranrajoitus etätoimintona. Tämä toiminto liittyy sekä kysyntä- että tarjontapuoleen. Se antaa kuluttajalle lisäsuojan mahdollistamalla asteittaisen säädön rajoituksissa. Se nopeuttaa prosesseja esimerkiksi muuton yhteydessä, kun vanha toimitus voidaan katkaista ja uusi kytkeä päälle nopeasti ja yksinkertaisesti. Se on tarpeen verkon teknisten ongelmatilanteiden hallinnan kannalta. Se voi kuitenkin aiheuttaa turvallisuusriskejä, jotka on tarpeen minimoida.

                           Turvallisuuden ja tietosuojan kannalta:

                                       h)

                                       Olisi huolehdittava turvallisista tietoyhteyksistä. Tämä toiminto liittyy sekä kysyntä- että tarjontapuoleen. Korkea turvallisuustaso on olennainen edellytys kaikessa mittarin ja operaattorin välisessä viestinnässä. Tämä koskee sekä suoria tietoyhteyksiä mittarin kanssa että viestejä, jotka kuluttaja saa mittarin kautta tiloissaan sijaitseviin (hallinta)laitteisiin tai jotka lähetetään näistä laitteista mittarin kautta. Paikallisessa viestinnässä kuluttajan tiloissa on tarpeen huolehtia sekä yksityisyyden- että tietosuojasta.

                                       i)

                                       Petosten torjunta ja havaitseminen. Tätä toiminto sijoittuu tarjontapuolelle ja koskee tietojen saantiin liittyvää turvallisuutta ja turvatoimia. Tämän toiminnon tärkeydestä ollaan laajalti yhtä mieltä. Kuluttajaa on tarpeen suojata esimerkiksi hakkeroinnilta, eikä pelkästään petosten torjumiseksi.

                           Hajautetun tuotannon osalta:

                                       j)

                                       Käytössä olisi oltava kaksisuuntainen ja reaktiivinen mittaus. Tämä toiminto liittyy sekä kysyntä- että tarjontapuoleen. Useimmat maat tarjoavat jo nyt käyttöön uusiutuvan energian tuotannon ja paikallisen mikrotuotannon edellyttämät toiminnot, jolloin mittareiden soveltuvuus tulevaan kehitykseen varmistetaan asennusvaiheessa. Suosituksena on, että tämä toiminto sisällytetään mittareihin oletusarvoisesti ja että kuluttaja voi kytkeä sen päälle tai päältä pois toiveittensa ja tarpeidensa mukaan.

      Jatkotoimet

               43.

               Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tämän suosituksen noudattamiseksi ja annettava se tiedoksi kaikille sidosryhmille, jotka osallistuvat älyverkkojen sovellusten suunnitteluun ja käyttöön unionissa.

               44.

               Jäsenvaltioiden olisi raportoitava komissiolle 3 päivään syyskuuta 2012 mennessä älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa koskevan kustannus-hyötyanalyysinsä tuloksista sekä hyväksymistään tähän suositukseen liittyvistä toimenpiteistä ja suunnitelmista.

               45.

               Komissio aikoo tämän suosituksen pohjalta tarkastella ilmoitettuja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa koskevia taloudellisia arviointeja.

      Osoitus

               46.

               Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille ja niiden nimeämille toimivaltaisille viranomaisille, jotka osallistuvat älykkäiden mittausjärjestelmien taloudelliseen arviointiin.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2012.

            Komission puolesta

         Günther OETTINGER

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55.

      (2)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94.

      (3)  KOM(2011) 202 lopullinen.

      (4)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (6)  KOM(2007) 228 lopullinen.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

      (8)  ERGEG Guidelines of Good Practice (GGP) on regulatory aspects of smart meters for electricity and gas (Ref. E10-RMF-29-05).

      (9)  Älykkäitä verkkoja käsittelevä eurooppalainen erityisryhmä määrittelee älykkäät verkot sähköverkoiksi, joihin voidaan tehokkaasti yhdistää kaikkien verkkoon liitettyjen käyttäjien tottumukset siten, että voidaan turvata taloudellisesti tehokkaat, kestävät sähköjärjestelmät, joissa hävikki on vähäistä ja laatu, toimitusvarmuus ja turvallisuus korkeatasoisia: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Interpretative note on Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity and Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas – Retail markets, s. 7.

      (11)  29 artiklalla perustetun tietosuojatyöryhmän lausunto nro 183 älykkäistä mittausjärjestelmistä, huhtikuu 2011.

      LIITE

         Ohjeet menetelmistä älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton pitkän aikavälin kustannusten ja hyötyjen taloudellisen arvioinnin tekemiseksi direktiivien 2009/72/EY ja 2009/73/EY liitteen I mukaisesti

      1.   LÄHTEET

                  1.1

                  Euroopan komissio – Yhteisen tutkimuskeskuksen Energia- ja liikennealan tutkimuslaitos (2012). Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects, saatavana osoitteessa http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2

                  Euroopan komissio – Yhteisen tutkimuskeskuksen Energia- ja liikennealan tutkimuslaitos (2012). Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment, saatavana osoitteessa http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3

                  Euroopan sähkö- ja kaasualan sääntelyviranomaisten ryhmä. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas, helmikuu 2011, ref: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4

                  Älykkäitä verkkoja käsittelevä Euroopan komission erityisryhmä (2010), asiantuntijaryhmä 3: Älykkäiden verkkojen käyttöönottoon osallistuvien toimijoiden tehtävät ja vastuut, Merit deployment matrix, saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5

                  Ehdotus direktiiviksi energiatehokkuudesta ja direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (KOM(2011) 370 lopullinen, 22.6.2011).

                  1.6

                  SEC(2011) 288 – Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annettuun komission tiedonantoon Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 (KOM(2012) 112 lopullinen) liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja Inpact Assessment (SEC(2011) 289 lopullinen).

            2.   EI-TYHJENTÄVÄ LUETTELO SÄHKÖVERKKOJEN OSALTA ASETETTAVISTA MUUTTUJISTA / KERÄTTÄVISTÄ TIEDOISTA

                  Muuttuja/tieto

                  Yksikkö

                  Energiankulutuksen ennakoitu vaihtelu

                  %

                  Energiahintojen ennakoitu vaihtelu

                  %

                  Siirto huippukuormituksella

                  %

                  Siirto- ja jakelutason sähköhäviöt

                  %

                  Arvioidut sähkönjakelun keskeytysminuutit

                  Minuuttien lukumäärä

                  Toimittamatta jääneen sähkön arvo (value of lost load, VoLL); toimitetun sähkön arvo

                  euroa/kWh

                  Diskonttokorko

                  %

                  Laitekustannukset (esim. älymittari, GPRS/plc-modeemi jne.)

                  euroa

                  Asennettavien älykkäiden mittausjärjestelmien lukumäärä

                  Älykkäiden mittarien lukumäärä

                  Älykkään mittausjärjestelmän asennuskustannukset

                  euroa

                  Älykkään mittausjärjestelmän ennakoitu käyttöikä

                  Vuosien lukumäärä

                  Mittarinluennan kustannukset

                  euroa /vuosi

                  Tiedonsiirron onnistumisprosentti

                  %

                  Inflaatioaste

                  %

                  Teknologian kypsyysasteeseen liittyvä kustannusten aleneminen

                  %

                  Toteutusaikataulu

                  Älykkäiden mittarien määrä/vuosi

                  Maaseutu-/kaupunkialueille sijoitettujen mittarien prosenttiosuus

                  %

                  Hiilidioksidikustannukset

                  euroa /tonnia

            3.   VUOKAAVIO: KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSIN JA HERKKYYSANALYYSIN VAIHEET

      Tapauksissa, joissa analyysissa on mahdollista laskea hiilidioksidipäästöissä tuloksena olevien muutosten kustannukset ja hyödyt, analyysissa on suositeltavaa ottaa huomioon sekä komission viiteskenaariossa että vähähiilisyysskenaarioissa ennakoidut hiilidioksidihinnat. (1).
      4.   EI-TYHJENTÄVÄ LUETTELO ÄLYKKÄIDEN MITTAUSJÄRJESTELMIEN KÄYTTÖÖNOTOSSA SÄHKÖVERKKOJEN OSALTA HUOMIOON OTETTAVISTA KUSTANNUKSISTA

                  Yleinen luokka

                  Käyttöönotossa huomioon otettavat ja perusskenaariota vasten arvioitavat kustannustyypit

                  CAPEX (pääomamenot)

                  Älykkäisiin mittausjärjestelmiin tehtävät investoinnit

                  Tietotekniikkainvestoinnit

                  Viestintäinvestoinnit

                  Kotinäyttöihin tehtävät investoinnit (soveltuvin osin)

                  Tuotanto

                  Siirto

                  Jakelu

                  Tavanomaisissa mittareissa säästetyt investoinnit (hyötyihin lisättävä negatiivinen kustannus)

                  OPEX (operatiiviset kulut)

                  Tietotekniikan ylläpitokustannukset

                  Verkonhallinnan ja alkuvaiheen kustannukset

                  Viestinnän/tiedonsiirron kustannukset (ml. GPRS, radioviestintä jne.)

                  Skenaarionhallinnan kustannukset

                  Älykkäiden mittausjärjestelmien vaihto/vikaantuminen (lisäkustannus)

                  Tuoton väheneminen (esim. tehokkaamman kulutuksen vuoksi)

                  Tuotanto

                  Jakelu

                  Siirto

                  Mittarinluenta

                  Puhelinpalvelu/asiakaspalvelu

                  Koulutuskustannukset (esim. asiakaspalvelu- ja asennushenkilöstö)

                  Luotettavuus

                  Sähkönjakelun palauttamisen kustannukset

                  Ympäristö

                  Päästökustannukset (CO2-päästöjen rajoittamisen edellyttämät laitteet, toiminta- ja päästöluvat)

                  Energiavarmuus

                  Sähköntuotantoon käytettyjen fossiilisten polttoaineiden kustannukset

                  Kuljetukseen ja toimintaan käytettyjen fossiilisten polttoaineiden kustannukset

                  Muut

                  Kuluttajatoiminnan ohjelmien kustannukset

                  Aiemmin asennettujen (tavanomaisten) mittareiden uponneet kustannukset

            5.   EI-TYHJENTÄVÄ LUETTELO KAAVOISTA HYÖTYJEN KVANTIFIOIMISEKSI SÄHKÖVERKKOJEN OSALTA

                  Hyöty

                  Osahyöty

                  Monetarisointilaskelma

                  Mittarinluennan kulujen ja toimintakulujen väheneminen

                  Mittareiden toimintakulujen väheneminen

                  Arvo (euroa) = [arvioitu mittareiden etäluennasta aiheutuva kustannusten väheneminen (euroa/vuosi] Käyttöönotto – [arvioitu mittareiden etäluennasta aiheutuva kustannusten väheneminen (euroa/vuosi) × tietoyhteyksien vikaprosentti (%/100)] Käyttöönottoskenaario

                  Mittarinluennan kulujen väheneminen

                  Arvo (euroa) = [kustannukset mittareiden luennasta paikan päällä (euroa)]Perusskenaario – [arvioidut kustannukset ”hajautetusta” mittareiden luennasta (euroa)]Käyttöönottoskenaario

                  Jossa:
                  [kustannukset mittareiden luennasta paikan päällä (euroa)]Perusskenaario= MJ-asiakkaiden (2) määrä × mittarinluennan historialliset kustannukset/asiakas/vuosi (euroa);
                  [arvioidut kustannukset ”hajautetusta” mittareiden luennasta (euroa)]Käyttöönottoskenaario= [MJ-asiakkaiden määrä × käyttöönoton ulkopuolelle jäävien asiakkaiden %-osuus × hajautetun luennan keskimääräinen kustannus asiakasta kohti (euroa/asiakas)] + [MJ-asiakkaiden määrä × käyttöönoton kattamien asiakkaiden %-osuus× tietoyhteyksien vikaprosentti (%) × hajautetun luennan keskimääräinen kustannus asiakasta kohti (€/asiakkaiden määrä)

                  Laskutuskulujen väheneminen

                  Arvo (euroa) = [MJ-asiakkaiden määrä × laskutuskustannus/asiakas/vuosi (euroa)]Perusskenaario – [MJ-asiakkaiden määrä × laskutuskustannus/asiakas/vuosi (euroa)]Käyttöönottoskenaario

                  Puhelin-/asiakaspalvelun kustannusten väheneminen

                  Arvo (euroa) = [MJ-asiakkaiden määrä × asiakaspalvelukustannus/asiakas/vuosi (euroa)]Perusskenaario – [MJ-asiakkaiden määrä × asiakaspalvelukustannus/asiakas/vuosi (euroa)]Käyttöönottoskenaario

                  Toiminta- ja ylläpitokustannusten väheneminen

                  Käyttöomaisuuden ylläpitokustannusten väheneminen

                  Arvo (euroa) = [käyttöomaisuuden ylläpitoon liittyvät välittömät kustannukset (euroa/vuosi)]Perusskenaario – [käyttöomaisuuden ylläpitoon liittyvät välittömät kustannukset (euroa/vuosi)] Käyttöönottoskenaario

                  Laitteiden vikaantumiskustannusten väheneminen

                  Arvo (euroa) = [laitteiden vikaantumiskustannukset (euroa/vuosi)]Perusskenaario – [laitteiden vikaantumiskustannukset (euroa/vuosi)] Käyttöönottoskenaario

                  Jakelukapasiteetti-investointien siirtyminen/välttäminen

                  Jakelukapasiteetti-investointien siirtyminen omaisuudesta saatavan tuoton vuoksi

                  Arvo (euroa) = kapasiteetin lisäämistä tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä) × investointien tuottoaste (%/100)

                  Jakelukapasiteetti-investointien siirtyminen omaisuudesta tehtävien poistojen vuoksi

                  Arvo (euroa) = kapasiteetin lisäämistä tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä) × kapasiteettiin liittyvän omaisuuden poistovuosien lukumäärä

                  Siirtokapasiteetti-investointien siirtyminen/välttäminen

                  Siirtokapasiteetti-investointien siirtyminen omaisuudesta saatavan tuoton vuoksi

                  Arvo (euroa) = kapasiteetin lisäämistä tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä) × investointien tuottoaste (%/100)

                  Siirtokapasiteetti-investointien siirtyminen omaisuudesta tehtävien poistojen vuoksi

                  Arvo (euroa) = kapasiteetin lisäämistä tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä) × kapasiteettiin liittyvän omaisuuden poistovuosien lukumäärä

                  Tuotantokapasiteetti-investointien siirtyminen/välttäminen

                  Huippukuormalaitosten tuotantoinvestointien siirtyminen

                  Arvo (euroa) = huippukuormatuotantoa tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä)

                  Ns. pyörivän reservin tuotantoinvestointien siirtyminen

                  Arvo (euroa) = pyörivän reservin tuotantoa tukevat vuotuiset investoinnit (euroa/vuosi) × investointien siirtymisen kesto (vuosien lukumäärä)

                  Teknisen sähköhävikin väheneminen

                  Vähäisemmät tekniset sähköhäviöt

                  Arvo (euroa) = energiatehokkuuteen liittyvä hävikin väheneminen (euroa/vuosi) + jännitteensäätöön liittyvä hävikin väheneminen (euroa/vuosi) + hävikin väheneminen sähkönsiirrossa (euroa/vuosi)

                  Sähkökustannusten säästö

                  Kulutuksen väheneminen

                  Arvo (euroa) = energianhinta (€/MWh) × MJ-asiakkaiden kokonaisenergiankulutus (MWh) × kulutuksen arvioitu %-väheneminen käyttöönoton johdosta (%/100)

                  Siirto huippukuormituksella

                  Arvo (euroa) = huipputuotannon tukkukaupan marginaalin ja muun tuotannon tukkukaupan marginaalin välinen ero (euroa/MWh) × siirto huippukuormituksella (%/100) × MJ-asiakkaiden kokonaisenergiankulutus (MWh)

                  Kaupallisten tappioiden väheneminen

                  Sähkövarkauksien väheneminen

                  Arvo (euroa) = niiden asiakkaiden %-määrä, joiden osalta on havaittu sähkövarkaus (%/100) × kirjaamatta jäävän energiakuormituksen arvioitu keskihinta/asiakas/vuosi (euroa) × MJ-asiakkaiden kokonaismäärä (asiakkaiden määrä)

                  Ns. sopimussähköön liittyvien petosten vuoksi menetettävän tuoton takaisinsaanti

                  Arvo (euroa) = niiden asiakkaiden %-määrä, joiden osalta havaittu sopimussähköön liittyvä petos (%/100) × maksamatta jäävän sopimussähkön arvioitu hinta/asiakas/vuosi (euroa) × MJ-asiakkaiden kokonaismäärä (asiakkaiden määrä)

                  Ns. sopimussähköön liittyvien ylimäärien vuoksi menetettävän tuoton takaisinsaanti

                  Arvo (euroa) = niiden asiakkaiden %-määrä, jotka pyytävät sopimussähkön lisäämistä älykkään mittausjärjestelmän asentamisen jälkeen (%/100) × sopimussähkön lisäämisen vuoksi takaisin saadun tuoton arvioitu keskimäärä (euroa) × MJ-asiakkaiden kokonaismäärä (asiakkaiden määrä)

                  Sähkönjakelun keskeytysaikojen väheneminen (kehittyneen seurannan ja reaaliaikaisten verkkotietojen vuoksi)

                  Palvelun arvo

                  Arvo (euroa) = kokonaisenergiankulutus KJ-tasolla (3) + MJ-tasolla (MWh) / minuutit vuodessa (lukumäärä/vuosi) × sähkönjakelun keskeytysminuuttien keskimäärä/vuosi (lukumäärä/vuosi) × toimittamatta jääneen sähkön arvo (value of lost load, VoLL) (euroa/MWh) × % keskeytysaikojen väheneminen (%/100)

                  Asiakaskorvausten kustannusten väheneminen

                  Arvo (euroa) = asiakaskorvausten vuotuinen keskimäärä (euroa) × asiakaskorvausten prosentuaalinen vähennys

                  CO2-päästöjen väheneminen

                  Voimalinjojen hävikin pienenemisestä johtuva CO2-päästöjen väheneminen

                  Arvo (euroa) = [voimalinjojen hävikki (MWh) × CO2-sisältö (tonnia/MWh)× CO2-arvo (euroa/tonni)]Perusskenaario –
                  [voimalinjojen hävikki (MWh) × CO2-sisältö (tonnia/MWh) × CO2-arvo (euroa/tonni)]Käyttöönottoskenaario

                  CO2-päästöjen väheneminen (älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotosta johtuvan) vähähiilisten tuotantolähteiden laajemman leviämisen vuoksi

                  Arvo (euroa) = [CO2-päästöt (tonnia) × CO2-arvo (euroa/tonni)] Perusskenaario – [CO2-päästöt (tonnia) × CO2-arvo (euroa/tonni)] Käyttöönottoskenaario

                  Kenttähenkilöstön ajomatkojen vähenemisestä johtuva CO2-päästöjen väheneminen

                  Arvo (euroa) = säästetyt polttoainelitrat (lukumäärä) × polttoaineen litrakustannus (euroa)

                  Kenttähenkilöstön ajomatkojen vähenemisestä johtuva polttoaineen käytön väheneminen

                  Arvo (euroa) = säästetyt polttoainelitrat (lukumäärä) × polttoaineen litrakustannus (euroa)

                  Ilman pilaantumisen väheneminen (hiukkaset, NOX, SO2)

                  Voimalinjojen hävikin pienenemisestä johtuva ilman pilaantumisen väheneminen

                  Kunkin epäpuhtauspäästön osalta:
                  Arvo (euroa) = [voimalinjojen hävikki (MWh) × epäpuhtauspäästön sisältö (yksikkö/MWh) × epäpuhtauspäästön kustannus (euroa/yksikkö)]Perusskenaario –
                  [voimalinjojen hävikki (MWh) × epäpuhtauspäästön sisältö (yksikkö/MWh) × epäpuhtauspäästön kustannus (euroa/yksikkö)]Käyttöönottoskenaario

                  Ilman epäpuhtauspäästöjen väheneminen (älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotosta johtuvan) vähähiilisten tuotantolähteiden laajemman leviämisen vuoksi

                  Kunkin epäpuhtauspäästön osalta:
                  Arvo (euroa) = [epäpuhtauspäästöt (yksikkö) × epäpuhtauspäästön kustannus (euroa/kustannus)] Perusskenaario – [epäpuhtauspäästöt (yksikkö) × epäpuhtauspäästön kustannus (euroa/yksikkö)] Käyttöönottoskenaario

                  Kenttähenkilöstön ajomatkojen vähenemisestä johtuva ilman epäpuhtauspäästöjen väheneminen

                  Arvo (euroa) = säästetyt polttoainelitrat (lukumäärä) × polttoaineen litrakustannus (euroa)

         Huom. Ilman epäpuhtauksien (hiukkaset, NOx, SO2) kustannusten osalta on suositeltavaa tukeutua puhtaiden ja energiatehokkaiden ajoneuvojen direktiiviin (puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/33/EY) sekä Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman (4) (Clean Air For Europe, CAFE) ilmanlaadun hyötyjen kvantifointiprosessiin.

         (1)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(2011) 288 lopullinen (Impact Assessment) liitteen 7.10 kohta: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  MJ = matalajännite.

         (3)  KJ = keskijännite.

         (4)  EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5.


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008 , Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2006

text:
               15.2.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 41/24

      NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,
   Euroopan kehitysrahaston (yhdeksäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2006
   (2008/118/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun neljännen AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä kesäkuuta 2005 Luxemburgissa (Luxemburgin Suurherttuakunta) (2),
   ottaa huomioon sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehdyn sisäisen sopimuksen (3), jolla on muun muassa perustettu yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ’yhdeksäs EKR’, ja erityisesti sen 32 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun yhdeksänteen kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 96–103 artiklan,
   on tutkinut yhdeksännen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2006, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 2006 siihen liitettyine komission vastauksineen (5),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Edellä mainitun sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on pannut yhdeksännen EKR:n toimet täytäntöön varainhoitovuoden 2006 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTELEE Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden yhdeksännen EKR:n toimien täytäntöönpanosta varainhoitovuodelta 2006.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2008.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. BAJUK

      (1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUVL C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Komission suositus, annettu 28 päivänä lokakuuta 2009 , taajuusylijäämän vapautumisen helpottaminen Euroopan unionissa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               24.11.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 308/24

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 28 päivänä lokakuuta 2009,
   taajuusylijäämän vapautumisen helpottaminen Euroopan unionissa
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2009/848/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto kehotti 12. kesäkuuta 2008 antamissaan päätelmissä komissiota laatimaan johdonmukaisen perustan analogisten televisiolähetysten lopettamisen kautta vapautuvien taajuuksien (taajuusylijäämä) koordinoidulle käytölle ilman yksinoikeutta ja sitovuutta. Perustaan pitäisi sisältyä esimerkiksi eri vaihtoehtojen tekniset näkökohdat, kustannusanalyysi ja sosioekonomiset vaikutukset sekä taajuuksien käytön sääntelylliset ehdot.

               (2)

               Myös Euroopan parlamentti korosti 24. syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa Eurooppalaisen taajuusylijäämän täysimääräinen hyödyntäminen: Yhteinen lähestymistapa digitalisoinnin yhteydessä vapautuvien lähetystaajuuksien käyttöön (1) niitä mahdollisia hyötyjä, joita koordinoitu lähestymistapa lähetystaajuuksien käyttöön Euroopan unionissa voisi tuottaa mittakaavaetuina, yhteentoimivien langattomien palveluiden kehittämisenä sekä pirstoutuneisuuden ja sen välttämisenä, että näitä niukkoja resursseja ei käytetä parhaalla mahdollisella tavalla. Siksi se kehotti jäsenvaltioita tekemään aktiivista yhteistyötä, jotta voitetaan esteet, joita kansallisella tasolla on taajuusylijäämän tehokkaan (uudelleen)jakamisen tiellä.

               (3)

               Aikaisemmin 1. joulukuuta 2005 antamissaan päätelmissä neuvosto oli jo kehottanut jäsenvaltioita mahdollisuuksien mukaan lopettamaan analogiset lähetykset vuoteen 2012 mennessä.

               (4)

               Jäsenvaltioiden olisi sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän nojalla edistettävä taajuuksien tehokasta käyttöä ja varmistettava niiden tehokas hallinto. Yhdessä paremman sääntelyn periaatteen kanssa tämä merkitsee sitä, että taajuuksia on varattava käyttöön siten, että yhteiskunta hyötyy mahdollisimman paljon kulttuurisessa, taloudellisessa ja sosiaalisessa mielessä. Kun kuitenkin otetaan huomioon erilaiset kansalliset tilanteet ja taustat, tätä periaatetta on sovellettava asteittain ja riittävän joustavasti.

               (5)

               Taajuusylijäämän taajuuksilla aikanaan toimivien palvelujen mahdollisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä ei voida saavuttaa täysimääräisesti niin kauan kuin aiemmin analogisten televisiolähetysten käytössä olleita tai edelleen olevia taajuuksia ei vapauteta. Digitaalista maanpäällistä televisioteknologiaa on lisäksi enenevässä määrin käyttäjien ja kuluttajien ulottuvilla edulliseen hintaan. Useat jäsenvaltiot ovat jo lopettaneet analogiset televisiolähetykset ja useat muut ovat päättäneet varmistaa, että kaikissa televisiolähetyksissä käytetään digitaaliteknologiaa vuoteen 2012 mennessä.

               (6)

               Siksi on olennaisen tärkeää varmistaa yhdenmukainen Euroopan tason politiikka analogisten televisiolähetysten lopettamisessa ja siirtymisessä digitaaliteknologiaan, jotta tämä voitaisiin saattaa päätökseen mahdollisimman nopeasti tiettyjen jäsenvaltioiden varhaisimpien suunnitelmien mukaisesti. Siltä osin kuin tähän annetaan valtiontukea, on noudatettava valtiontukisääntöjä.

               (7)

               Nykyisessä talouskriisissä on korostunut, kuinka kiireellistä on saada riittävästi taajuuksia nopeiden langattomien infrastruktuurien kehittämiseen laajakaistapalvelujen tarjoamiseksi, jotta saavutettaisiin tuottavuushyötyjä ja kustannussäästöjä koko taloudessa. Tämä noudattaa Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 vahvistaman talouden elvytyssuunnitelman tavoitteita, joihin lukeutuu laajakaistan 100-prosenttisen kattavuuden saavuttaminen vuosina 2010–2013. Kuten kilpailukykyneuvoston maaliskuussa 2009 hyväksymässä avainasiakirjassa korostetaan, tämä voidaan kokonaisuudessaan saavuttaa vain langattomilla teknologioilla, esimerkiksi maaseudulla, jossa lankaverkon rakentaminen on epäkäytännöllistä. Analogisten televisiolähetysten lopettaminen ajoissa on sen vuoksi olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että ne uudet palvelut, jotka tulevat mahdollisiksi taajuusylijäämän vapauttamien taajuuksien ansiosta, voivat tosiasiallisesti myötävaikuttaa EU:n talouden elvyttämisponnisteluihin.

               (8)

               Kansainvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi niissä, jotka tehtiin kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) alueellisessa radioviestintäkonferenssissa (RRC-06) kesäkuussa 2006 ja ITU:n maailman radioviestintäkonferenssissa (WRC-07) marraskuussa 2007, on jo sovittu, että osa taajuusylijäämän taajuuksista eli 790–862 MHz:n osakaista varataan jaetuin ensisijaisin oikeuksin mobiilipalveluille rinnan televisiolähetysten ja kiinteän verkon palvelujen kanssa vuodesta 2015 tai jopa aikaisemmin, jos asia saadaan tarvittavin osin koordinoitua teknisesti muiden maiden kanssa. Useat jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet, että ne kaavailevat tai pohtivat aktiivisesti 790–862 MHz:n osakaistan avaamista muille palveluille kuin suurtehoiselle maanpäälliselle televisiolähetystoiminnalle.

               (9)

               Tämän kehityksen valossa on kiireellistä kehittää koordinoitu lähestymistapa taajuusylijäämään Euroopan unionissa, jotta tilanne ei kehittyisi hajanaiseksi eri jäsenvaltioiden välillä. Muussa tapauksessa palvelujen ja laitteiden yhtenäismarkkinoiden syntyminen hankaloituu, niihin liittyvät mittakaavaedut menetetään eikä taajuusylijäämästä saada tosiasiallista hyötyä talouden elvyttämisessä EU:n tasolla. Tämän tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi komissio voisi myös avustaa jäsenvaltioita niiden neuvotellessa kolmansien maiden kanssa kahden- tai monenväliseltä pohjalta.

               (10)

               Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä suositteli taajuusylijäämästä 18. syyskuuta 2009 antamassaan lausunnossa, että Euroopan komissio ryhtyisi viimeistään 31. lokakuuta 2009 toimiin minimoidakseen EU:n tason epävarmuuden jäsenvaltioiden kyvystä saattaa 790–862 MHz:n osakaista saataville, jotta voitaisiin edistää kasvua, kilpailua ja innovointia sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen tarjonnassa. Se myös kannusti niitä jäsenvaltioita, jotka ovat saattamassa 790–862 MHz:n osakaistaa uusien ja/tai kehittyneempien sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen käyttöön, soveltamaan erityisesti palvelu- ja teknologianeutraaliuden periaatteita siten, että televisiotoiminnalle ei aiheudu kielteisiä vaikutuksia.

               (11)

               Selvityksissä taajuusylijäämää koskevan koordinoidun lähestymistavan sosioekonomisista näkökohdista on yksilöity huomattavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä, joita on saatavana EU:n tason koordinoinnista taajuusylijäämän osan osoittamisessa uuteen käyttöön – kuten maaseudun laajakaistapalveluihin – ja yleisemmin näiden palvelujen saatavuuden puutteesta johtuvan laajakaistakuilun tasoittamisessa.

               (12)

               Näistä syistä komissio aikoo tulevina kuukausina tehdä päätöksen yhdenmukaistetuista teknisistä vaatimuksista 790–862 MHz:n osakaistan tulevalle käytölle alhaisen ja keskisuuren tehon sähköisen viestinnän verkoissa. Tämä tekninen täytäntöönpanotoimenpide olisi vahvistettava radiotaajuuskomitean avustuksella radiotaajuuspäätöksen (2) 4 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltion on sovellettava yhdenmukaistettuja teknisiä ehtoja vain siinä tapauksessa, että se päättää avata kyseisen taajuusalueen muille palveluille kuin televisiolähetyksille.

               (13)

               Tämän teknisen yhdenmukaistamisen valmistelemiseksi komissio antoi Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) toimeksiannon määritellä 790–862 MHz:n osakaistaan sovellettavat tekniset ehdot, jotka on optimoitu mutta joita ei ole rajattu langattomiin kiinteisiin ja/tai mobiiliverkkoihin. Tämän tuloksena CEPT on toimittanut komissiolle useita raportteja, jotka sisältävät mahdollisimman väljät tekniset ehdot ja niihin liittyvät ohjeet sovellettavaksi 790–862 MHz:n osakaistalla toimiviin tukiasemiin ja päätelaitteisiin haitallisten häiriöiden riskin hallitsemiseksi.

               (14)

               790–862 MHz:n osakaistan jatkokehitys suurtehoisia televisiolähetyksiä varten yhdessä jäsenvaltiossa voisi vakavasti haitata taajuusylijäämän osan potentiaalista uutta käyttöä naapurijäsenvaltioissa, koska suurtehoiset signaalit kulkevat pitkiä matkoja ja voivat aiheuttaa haitallisia häiriöitä, minkä vuoksi jäsenvaltioiden olisi – huolimatta siitä että niiden ei ole pakko sulkea suurtehoisia lähettimiä tai avata osakaistaa sähköisen viestinnän palveluille – helpotettava osakaistan uudelleenorganisointia tulevaisuudessa, jotta pitkällä aikavälillä voitaisiin mahdollistaa optimaaliset käyttöolosuhteet matalan ja keskisuuren tehon sähköisen viestinnän palveluille.

               (15)

               Siksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot pidättäytyvät sellaisista kansallisista toimenpiteistä, jotka vaarantaisivat samaan osakaistaan sovellettavien yhteisön säädösten täytäntöönpanon ja erityisesti kaikkiin sellaisiin uusiin sähköisen viestinnän palveluihin liittyvien teknisten yhdenmukaistamistoimenpiteiden täytäntöönpanon, jotka on määrä ottaa käyttöön 790–862 MHz:n osakaistalla,

         SUOSITTAA:

               1.

               Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki maanpäälliset televisiolähetyspalvelut niiden alueella käyttävät digitaalista lähetysteknologiaa ja lakkaavat käyttämästä analogista lähetysteknologiaa 1. tammikuuta 2012 mennessä.

               2.

               Jäsenvaltioiden olisi tuettava sääntelytoimia, joilla pyritään yhdenmukaistamaan 790–862 MHz:n osakaistan käyttöehtoja yhteisössä muillekin sähköisen viestinnän palveluille kuin televisiolähetyspalveluille, ja pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka voisivat hankaloittaa tai estää tällaisten viestintäpalvelujen käyttöönoton kyseisellä osakaistalla.

               3.

               Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

            Komission puolesta

         Viviane REDING

            Komission jäsen

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 676/2002/EY (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1).