Avis juridique important

|

52002SC1283

Suositus: neuvoston päätös komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan tasavaltojen Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksi  /* SEK/2002/1283 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan tasavaltojen Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksi(komission esittämä)I. PERUSTELUTMadridissa toukokuussa 2002 pidetyssä Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian huippukokouksessa Euroopan unionin sekä Keski-Amerikan tasavaltojen Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman valtionpäämiehet ja pääministerit päättivät neuvotella poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen kyseisten kahden alueen välillä. Komissio esittää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan perusteella suosituksensa neuvostolle tarvittavien neuvottelujen aloittamisesta.1. TAUSTAA1.1 Tilanne alueellaKuudesta espanjankielisestä maasta koostuva Keski-Amerikan kannas muodostaa Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan yhdistävän merkittävän Latinalaisen Amerikan pienalueen. Alueella on noin 34 miljoonaa asukasta. BKT henkeä kohti vaihtelee Nicaraguan 430 eurosta Costa Rican ja Panaman noin 4 000 euroon. Inhimillisen kehityksen taso on korkeata Costa Ricassa ja keskinkertaista muissa maissa. Vuoden 2002 YK:n kehitysohjelman inhimillisen kehityksen indeksi (HDI) vaihtelee Costa Rican 43:sta Guatemalan 120:een.Kaikki Keski-Amerikan alueen maat ovat demokratioita, ja kuluneena vuonna on pidetty rauhallisesti ja sääntöjenmukaisesti toteutuneet vaalit Nicaraguassa, Hondurasissa ja Costa Ricassa. Joissakin maissa, erityisesti Guatemalassa, on kuitenkin vastattava vielä merkittäviin haasteisiin hallinnon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien aloilla.Alueen talouksien BKT:n kasvuaste 1990-luvulla oli kuudesta seitsemään prosenttia. Kahtena viime vuotena kasvu on ollut pääasiassa hirmumyrsky Mitchin ja El Salvadorin maanjäristysten takia hitaampaa: keskimäärin 3,7 prosenttia vuonna 2000 ja 2,1 prosenttia vuonna 2001. Kaikki Keski-Amerikan taloudet ovat hyvin alttiita maailmanmarkkinoiden vaihtelulle, ja kaikkien niiden vienti laski vuonna 2001, mikä on suorassa yhteydessä niiden tärkeimpien kauppakumppaneiden (Yhdysvallat ja Eurooppa) taloudelliseen tilanteeseen ja kahvin ja muiden tärkeiden vientituotteiden laskeviin hintoihin maailmanmarkkinoilla. Keski-Amerikalla on vieläkin suuri ulkomaanvelka. Sekä Honduras että Nicaragua saavat väliaikaista velka-avustusta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita (HIPC) koskevasta velka-aloitteesta.Keski-Amerikan yhdentämiskehitys alkoi vuonna 1951, kun Keski-Amerikan valtioiden järjestö (OCAS) perustettiin. Tämän jälkeen perustettiin Keski-Amerikan vapaakauppa-alue (CACM), Keski-Amerikan taloudellinen investointipankki (CEIB) ja Keski-Amerikan taloudellisen yhdentymissopimuksen sihteeristö (SIECA) vuonna 1960. Vuonna 1973 OCASin toiminta keskeytettiin, eikä alueellisessa yhdentymisessä edetty. Noin 20 vuotta myöhemmin, vuonna 1993, perustettiin uusi yhdentymiskehys, Keski-Amerikan integraatiojärjestelmä (SICA). SICA koostuu kolmesta yhteisöelimestä: Keski-Amerikan tuomioistuimesta (CCJ), Keski-Amerikan parlamentista (PARLACEN) ja Keski-Amerikan integraatiojärjestelmän pääsihteeristöstä (SG-SICA). Lisäksi järjestelmään kuuluu useita alakohtaisia teknisiä sihteeristöjä (mukaan lukien SIECA), pysyviä erikoistuneita toimielimiä (mukaan lukien CEIB) ja hallitusten välisiä foorumeita.Keski-Amerikan yhdentymiskehitykselle on ollut ominaista sisäisistä ja ulkoisista tekijöistä aiheutuneet viiveet ja vastoinkäymiset. Mutta pitkittyneistä sisäisistä selkkauksista, luonnonkatastrofeista, hyödykemarkkinoiden vaihteluista ja maailmanlaajuisesta suhdannekehityksestä huolimatta alueellista yhdentymistä on haluttu jatkaa. Sisäisten selkkausten päätyttyä taloudellisessa yhdentymisessä on edetty merkittävästi erityisesti perustamalla tullilitto, jonka täytäntöönpano on vielä saatettava päätöksen ja jota on vielä lujitettava. Siihen kuuluivat alunperin Guatemala ja El Salvador (vuonna 1996), sitten siihen liittyivät Honduras ja Nicaragua (vuonna 2000), ja äskettäin Costa Rica on päättänyt liittyä siihen. Lisäksi alueellista yhdentymiskehitystä ovat hiljattain edistäneet useat uudet johtajat, jotka ovat voimakkaasti sitoutuneet alueelliseen yhdentymiseen, sekä äskettäin tehty sopimus vapaakauppasopimuksen neuvottelemisesta Yhdysvaltojen ja Keski-Amerikan välillä. Maaliskuussa 2002 Keski-Amerikan presidentit hyväksyivät kunnianhimoisen Keski-Amerikan taloudellista integraatiota koskevan toimintasuunnitelman, johon kuuluu tarvittavien normatiivisten järjestelyiden asteittainen täytäntöönpano, tariffien yhdenmukaistaminen, kaupan esteiden poistaminen, yhteinen tullihallinto ja ulkomaankauppapolitiikka, jotka on pantava täytäntöön vuoden 2003 loppuun mennessä, jotta tulliliitto on valmis toteutettavaksi 1. tammikuuta 2004 mennessä.1.2 Euroopan unionin ja Keski-Amerikan suhteetEuroopan unionilla on Keski-Amerikkaan kattava suhde, joka koostuu poliittisesta vuoropuhelusta (San Josén vuoropuhelu), edullisesta kauppajärjestelmästä ja laajasta yhteistyökehyksestä.EU:n ja Keski-Amerikan suhteiden kulmakivi on San Josén vuoropuhelu. Se aloitettiin Costa Ricassa vuonna 1984, ja sitä jatkettiin Firenzessä (1996) ja Madridissa (2002). Se on ollut huomattava historiallinen menestys, sillä se oli merkittävässä asemassa rauhan ja demokratian palauttamisessa alueelle 1990-luvun alussa. Kyseisen menestyksen myötä EU:n poliittinen uskottavuus on lisääntynyt, ja sen ansiosta vuoropuhelussa on voitu keskittyä tärkeisiin aloihin kuin alueelliseen yhdentymiseen sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen.EU on Keski-Amerikan pienalueen toiseksi suurin kauppa- (12 prosenttia kokonaiskaupasta) ja investointikumppani Yhdysvaltojen (46 prosenttia kokonaiskaupasta) jälkeen. Keski-Amerikan ja EU:n välinen kauppa (vienti ja tuonti) muodostaa noin 0,4 prosenttia kaikesta EU:n ulkomaankaupasta; Keski-Amerikasta suuntautunut vienti on pääasiassa maataloustuotteita ja EU:sta tuleva tuonti suurimmaksi osaksi teollisuustuotteita. EU:n suorat ulkomaiset sijoitukset Keski-Amerikan pienalueella ovat kasvaneet vuoden 1994 140 miljoonasta eurosta 540 miljoonaan euroon vuonna 1999.EU:n ja Keski-Amerikan pienalueen kauppasuhteita sääntelee yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP). Kyseisen erityisjärjestelyn tarkoituksena on tukea pienalueen ponnisteluja huumeiden tuotannon ja kaupan torjumiseksi. Siinä määrätään kaikkien Keski-Amerikan teollisuustuotteiden ja joidenkin maataloustuotteiden tullittomasta pääsystä EU:n markkinoille. GSP-järjestelmän voimassaoloa jatkettiin vuonna 2001 kolmeksi vuodeksi: vuodesta 2002 vuoteen 2004. Komissio on periaatteessa suostunut siihen, että sovelletaan Keski-Amerikan ja Andien yhteisön maiden alueellista kumulaatiota.Nykyisin yhteistyötä Keski-Amerikan kanssa toteutetaan vuonna 1993 tehdyn yhteistyötä koskevan puitesopimuksen nojalla. Perinteisesti kyseisessä yhteistyössä on keskitytty ihmisoikeuksiin ja demokratiaan, kokonaisvaltaiseen maaseudun kehittämiseen, suuronnettomuuksien torjuntaan ja jälleenrakentamiseen, sosiaaliseen kehittämiseen ja alueelliseen yhdentymiseen. Keski-Amerikka on perinteisesti saanut suurimman osuuden sekä absoluuttisesti että henkeä kohti EY:n yhteistyöstä Latinalaisen Amerikan alueella. Viimeisinä seitsemänä vuotena sille on myönnetty keskimäärin 145 miljoonaa euroa vuosittain. Taloudellisen, rahoituksellisen ja teknisen yhteistyön lisäksi muihin tärkeimpiin aloitteisiin ovat kuuluneet hirmumyrsky Mitchin jälkeen laadittu jälleenrakennusta ja kunnostustöitä koskeva Keski-Amerikan ohjelma (250 miljoonaa euroa), 25 miljoonaa euroa jälleenrakentamiseen El Salvadorissa, CEIB:in tukiohjelma pienten ja keskisuurten yritysten sekä köyhyyden vähentämistoimenpiteiden kehittämiseksi (120 miljoonaa euroa) sekä huomattavaa tukea ihmisoikeuksiin ja demokratiaan, ympäristönsuojeluun ja elintarvikevarmuuteen, joista kaikki rahoitetaan erityisistä budjettikohdista. Vuodesta 1998 alkaen EU on antanut lisäksi noin 58 miljoonaa euroa ECHO:n kautta annettavana humanitaarisena apuna Keski-Amerikalle (pääasiassa Nicaragualle, Guatemalalle, Hondurasille ja El Salvadorille) sellaisten katastrofien kuten pyörremyrsky Mitchin, El Salvadorin maanjäristysten ja pitkäaikaisen kuivuuden johdosta.Vuonna 2001 Euroopan komissio ja kuusi Keski-Amerikan maata allekirjoittivat yhteisymmärryspöytäkirjat, joilla perustettiin viisi vuotta kestävä kansallinen ja alueellinen yhteistyöohjelma, jonka ohjeellinen määräraha on 655 miljoonaa euroa. Kyseiseen rahoitukseen kuuluu 75 miljoonaa euroa sellaisiin pienaluetta koskeviin ohjelmiin, joiden tavoitteena on tukea alueellista yhdentymistä, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan huomioon ottaminen siinä ja luonnonkatastrofeille alttiuden vähentäminen. Maakohtaisesti ohjeellinen jakautuminen vaihtelee Panaman 24 miljoonasta eurosta Nicaraguan 192,5 miljoonaan euroon. Kansallisen tason painopistealoihin kuuluvat oikeuden ja oikeusvaltion lujittaminen, köyhyyden vähentäminen ja sosiaalinen kehittäminen, hajauttaminen ja paikallinen kehittäminen, koulutus ja taloudellinen kilpailukyky.Selvitys- ja kuulemisprosessin, johon osallistuivat komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto, jälkeen Luxembourgissa pidetty yleisten asiain neuvosto (huhtikuussa 2002) hyväksyi komission aikomuksen esittää neuvotteluohjeita poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan EU:n ja Keski-Amerikan sopimuksen tekemiseksi. Kyseisen päätös vahvistettiin Madridissa 16. ja 17. toukokuuta 2002 pidetyn EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian huippukokouksen poliittisessa julkilausumassa.2. VIITTEETUuden EU:n ja Keski-Amerikan poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksi annettava neuvotteluohjeluonnos on laadittu seuraavien sopimusten, julkilausumien, päätösten ja asiakirjojen perusteella:* Helmikuun 23. päivänä 1993 tehty Euroopan talousyhteisön sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen yhteistyötä koskeva puitesopimus.* Guatemalassa 26. maaliskuuta 2001 pidetyn 17. San Josén vuoropuhelun ministerikokouksen julkilausuma valtuuttamisesta perustamaan talous- ja kauppasuhteita käsittelevä yhteinen työryhmä.* Luxemburgissa 15. huhtikuuta 2002 pidetyn yleisten asiain neuvoston päätös uuden poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen Keski-Amerikan kanssa johtavan prosessin aloittamisesta.* Madridissa 16. ja 17. toukokuuta 2002 pidetyn EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian huippukokouksen poliittinen julkilausuma, jossa suhtaudutaan myönteisesti uuteen aloitteeseen poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan EU:n ja Keski-Amerikan sopimuksen neuvottelemisesta.* Madridissa 18. toukokuuta 2002 pidetyn 18. San Josén vuoropuhelun ministerikokouksen yhteinen julkilausuma.3. UUSI POLIITTISTA VUOROPUHELUA JA YHTEISTYÖTÄ KOSKEVA SOPIMUSKomissio ehdottama sopimus on rakenteeltaan seuraava:Johdanto-osaI osasto  //  Sopimuksen tavoitteet, luonne ja soveltamisalaII osasto  //  Poliittinen vuoropuheluIII osasto  //  YhteistyöIV osasto  //  Yleiset määräyksetV osasto  //  Institutionaalinen kehysVI osasto  //  LoppumääräyksetSopimuksen päätavoitteet ovat: a) EU:n ja Keski-Amerikan suhteiden lujittaminen kehittämällä poliittista vuoropuhelua ja lujittamalla yhteistyötä, ja b) sellaisten edellytysten luominen Dohan kehitysohjelman tulosten perusteella, joissa sopimuspuolet voivat neuvotella toteutettavissa olevan ja molempia sopimuspuolia hyödyttävän assosiaatiosopimuksen, johon sisältyy vapaakauppasopimus.Poliittista vuoropuhelua koskevalla osastolla annetaan San Josén prosessille oikeudellisesti pätevä muoto ja lujitetaan sitä. Yhteistyötä koskeva osasto perustuu nykyiseen yhteistyöhön, joka ulotetaan koskemaan uusia aloja kuten ihmisoikeuksia, maahanmuuttoa ja terrorismin torjuntaa. Erityisesti painotetaan Keski-Amerikan alueellista yhdentymistä tukevaa yhteistyötä.Sopimus perustuu vuonna 1993 tehtyyn kyseisten alueiden yhteistyötä koskevaan puitesopimukseen, jonka se korvaa.II. SUOSITUSEdellä mainitun perusteella komissio suosittaa, että neuvosto:- valtuuttaa komission neuvottelemaan poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen Keski-Amerikan tasavaltojen Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman kanssa,- nimeää erityiskomitean avustamaan komissiota, joka perustamissopimuksen nojalla käy näitä neuvotteluja Euroopan yhteisön puolesta, ja- antaa liitteenä olevat neuvotteluohjeet.LIITENeuvotteluohjeet komissiolle Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä KESKI-AMERIKAN TASAVALTOJEN COSTA RICAN, EL SALVADORIN, GUATEMALAN, HONDURASIN, NICARAGUAN JA PANAMAN poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseksiJOHDANTO-OSAOtetaan huomioon sopimuspuolten väliset perinteiset historialliset ja kulttuuriset siteet sekä niiden halu vahvistaa suhteitaan niiden periaatteiden mukaisesti, jotka tällä hetkellä ovat suhteiden perustana, ottaen erityisesti huomioon seuraavaa:(1) ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja perusluonteisten ihmisoikeuksien kunnioittaminen,(2) sitoutuminen noudattamaan oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteita,(3) sitoutuminen huumausaineiden laittoman käytön, tuotannon ja kaupan ehkäisyyn, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan sekä terrorismin vastaiseen toimintaan,(4) sitoutuminen yhteistyöhön köyhyyden poistamiseksi sekä tasapuolisen ja kestävän kehityksen saavuttamiseksi ottaen huomioon sellaisia tekijöitä kuten alttius luonnonkatastrofeille, ympäristönsuojelu ja biologinen monimuotoisuus sekä Keski-Amerikan maiden asteittainen yhdentyminen maailmantalouteen,(5) San Josén vuoropuheluun perustuvan sopimuspuolten poliittista vuoropuhelua ja taloudellista yhteistyötä koskevan prosessin, joka aloitettiin vuonna 1994 ja jota jatkettiin Firenzessä vuonna 1996 ja Madridissa vuonna 2002, lujittaminen,(6) Euroopan yhteisön ja Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välisestä yhteistyöstä vuonna 1993 tehdyssä puitesopimuksessa määrätyn yhteistyöohjelman vahvistaminen,(7) Keski-Amerikan alueellisen yhdentymisprosessin syventämisen, kaupan vapauttamisen ja talousuudistuksen tärkeyden tunnustaminen,(8) tarve edistää Keski-Amerikan alueen kestävää kehitystä kehityskumppanuuden avulla, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset toimijat, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin edustajat mukaan luettuina, Monterreyn konsensuksessa ja Johannesburgin julistuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti,(9) tarve harjoittaa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksiä koskevaa yhteistyötä,(10) halu harjoittaa yhteistyötä kansainvälisillä foorumeilla, ja(11) strateginen kumppanuus, joka perustettiin Rio de Janeirossa vuonna 1999 pidetyssä Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian maiden huippukokouksessa ja vahvistettiin vuonna 2002 Madridissa pidetyssä huippukokouksessa.I OSASTOsopimuksen tavoitteet, luonne ja soveltamisalaIhmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja perusluonteisten ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohta ja olennainen osa tätä sopimusta.Sopimuspuolet vahvistavat sitoutumisensa edistämään kestävää kehitystä ja saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet.Sopimuspuolet vahvistavat uudelleen sitoutumisensa noudattamaan myös hyvän hallintotavan periaatteita.Sopimuspuolet vahvistavat, että niiden yhteisenä tavoitteena on vahvistaa suhteitaan kehittämällä poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä.Sopimuspuolet vahvistavat, että niiden yhteisenä tavoitteena on niin ikään luoda edellytykset neuvotteluille, joissa ne Dohan työohjelman tulosten taustaa vasten voisivat neuvotella toimivan ja molemminpuolisen edun mukaisen assosiaatiosopimuksen, joka sisältää vapaakauppasopimuksen.Sopimuksen täytäntöönpano edistää näiden edellytysten syntymistä, koska se lisää poliittista ja sosiaalista vakautta, syventää alueellista yhdentymisprosessia ja vähentää köyhyyttä Keski-Amerikan kestävän kehityksen yhteydessä.Sopimus sisältää määräyksiä sopimuspuolten poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä sekä niiden soveltamiseksi tarvittavat institutionaaliset järjestelyt.Sopimuspuolet sitoutuvat tarkastelemaan edistymistä säännöllisesti ottaen huomioon ennen sopimuksen voimaantuloa saavutetun edistymisen.II OSASTOPOLIITTINEN VUOROPUHELU1. TAVOITTEET JA MENETELMÄTKahden sopimuspuolen välisen säännöllisen poliittisen vuoropuhelun perustaksi otetaan periaatteet, jotka on vahvistettu San Josén vuoropuhelun yhteisissä julistuksissa, erityisesti (28 ja 29 päivänä syyskuuta 1984 annetussa) San Josén, (21 päivänä maaliskuuta 1996 annetussa) Firenzen ja (18 päivänä toukokuuta 2002 annetussa) Madridin julistuksissa.Poliittinen vuoropuhelu käydään:* ministeritasolla,* korkeiden virkamiesten tasolla,* yksikkötasolla,sekä siten, että diplomaattisia kanavia käytetään mahdollisimman tehokkaasti.Vuoropuhelu kattaa kaikki keskinäisen edun mukaiset aiheet ja kaikki muut kansainväliset kysymykset. Sillä pyritään edistämään yhteisiin tavoitteisiin tähtääviä uusia aloitteita ja vahvistamaan yhteinen perusta turvallisuuteen, konfliktien torjuntaan ja ratkaisemiseen, alueelliseen kehitykseen ja vakauteen, ihmisoikeuksiin, demokratiaan, hyvään hallintotapaan, terrorismiin ja maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä. Se antaa perustan aloitteiden tekemiseen ja tukee pyrkimyksiä aloitteiden ja toimien kehittämiseksi koko Latinalaisessa Amerikassa.Tämä vuoropuhelu antaa tilaisuuden laajaan tietojenvaihtoon sekä yhteisten aloitteiden toteuttamiseen kansainvälisellä foorumilla.2. Yhteistyö ulkopolitiikan ja turvallisuuden alALLASopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan yhteensovittamaan kantansa ja toteuttamaan yhteisiä aloitteita asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla sekä tekemään yhteistyötä ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla.III OSASTOYHTEISTYÖ1. TAVOITTEET JA MENETELMÄTEuroopan yhteisön ja Keski-Amerikan vuonna 1993 allekirjoitetussa yhteistyötä koskevassa puitesopimuksessa määrättyä yhteistyötä vahvistetaan ja laajennetaan muille aloille. Yhteistyön tavoitteina on:* pyrkimys poliittiseen ja yhteiskunnalliseen vakauteen edistämällä demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä hyvää hallintotapaa,* Keski-Amerikan maiden alueellisen yhdentymisprosessin syventäminen talouskasvun lisäämiseksi,* köyhyyden vähentäminen sekä sosiaalipalvelujen tasapuolisemman saatavuuden ja talouskasvun tuoton oikeudenmukaisemman jakautumisen edistäminen turvaamalla taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tekijöiden keskinäinen tasapaino.Yhteistyöhön kuuluu myös taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavia monialaisia kysymyksiä kuten miesten ja naisten välinen tasa-arvo, alkuperäiskansojen kunnioittaminen, luonnonkatastrofien ehkäiseminen ja hallinta, ympäristönsuojelu, tutkimus sekä biologinen monimuotoisuus. Alueellisen yhdentymisen sinänsä katsotaan olevan monialainen kysymys, minkä vuoksi kansallisella tasolla toteutettujen yhteistyötoimien on oltava yhdenmukaisia tämän prosessin kanssa.Keski-Amerikan alueellista yhdentymistä lisääviä ja kahden sopimuspuolen alueiden välisiä suhteita vahvistavia toimenpiteitä edistetään.Yhteistyö rahoitetaan sopimuspuolten rahoitusosuuksilla, jotka ovat verrattavissa keskenään.Tietosuoja taataan kaikilla aloilla, joilla harjoitetaan henkilötietojen vaihtoa.Yhteistyön toteuttaminen edellyttää teknistä apua, selvityksiä, koulutusohjelmia, tietojen ja asiantuntemuksen vaihtoa, kokouksia ja seminaareja, tutkimushankkeita tai mitä tahansa muita keinoja, joista sopimuspuolet ovat sopineet ottaen huomioon yhteistyöalan, asetetut tavoitteet sekä tähän yhteistyöhön sovellettavien määräysten ja lainsäädännön mukaisesti käytettävissä olevat keinot.2. ihmisoikeuksia, demokratiaa ja hyvää hallintotapaa koskeva yhteistyöYhteistyön tavoitteena on tukea aktiivisesti hallituksia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia erityisesti seuraaviin aloihin liittyvillä toimilla:* ihmisoikeuksien ja demokratisaatioprosessin edistäminen, vaalien asianmukainen hallinnointi mukaan luettuna,* oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen sekä tehokas ja avoin julkishallinto; erityisesti korruption torjunta paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla,* riippumattoman oikeusjärjestelmän takaaminen.3. Yhteistyö konfliktien ehkäisemisen alallaTämän alan yhteistyön tarkoituksena on edistää ja harjoittaa kattavaa rauhanpolitiikkaa, jonka tavoitteena on konfliktien ehkäiseminen ja hallinta. Tämä politiikka perustuu määräysvalta-periaatteelle ja kohdistuu erityisesti alueellisten, seutukunnallisten ja kansallisten valmiuksien kehittämiseen. Sen tavoitteena on tasapuolisten poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen mahdollisuuksien takaaminen kaikille yhteiskuntaryhmille julkishallinnon demokraattisen legitiimiyden ja tehokkuuden vahvistamiseksi sekä toimivien järjestelmien luomiseksi eri ryhmien etujen rauhanomaista yhteensovittamista ja aktiivisen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan luomista varten.Toimiin voisi kuulua muun muassa tuen antamista välitys-, neuvottelu- ja sovitteluprosesseille, yhteisten luonnonvarojen alueelliselle hoidolle sekä jalkaväkimiinojen torjuntaan ja tuliaseiden laittoman kaupan ehkäisemiseen liittyvälle toiminnalle.4. Yhteistyö julkishallinnon NYKYAIKAIStamisen alallaTämän alan yhteistyön tavoitteena on uudistaa Keski-Amerikan maiden julkishallintoa ja tukea erityisesti hallinnon hajauttamista sekä Keski-Amerikan yhdentymisprosessista johtuvia hallintorakenteellisia muutoksia. Yleisesti ottaen tavoitteena on parantaa hallintorakenteen tehokkuutta, taata julkisen talouden avoin hoito kiinnittämällä huomioita vastuuvelvollisuuteen sekä parantaa oikeudellista ja institutionaalista kehystä kummankin sopimuspuolen parhaiden käytäntöjen perusteella ja hyödyntäen politiikkojen ja välineiden kehittämisestä Euroopan unionissa saatuja kokemuksia.Toimiin voisi kuulua muun muassa sellaisten ohjelmien toteuttamista, joiden tarkoituksena on kehittää politiikkojen (julkiset palvelut, talousarvion laatiminen ja toteuttaminen, korruption torjunta ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen) luomiseen ja toteuttamiseen tarvittavat valmiudet ja vahvistaa oikeusjärjestelmiä.5. Yhteistyö alueellisen yhdentymisen alallaTämän alan yhteistyön tavoitteena on vahvistaa Keski-Amerikan pienaluetta koskevaa alueellista yhdentymisprosessia ja erityisesti edistää yhteismarkkinoiden perustamista alueelle.Yhteistyöllä on määrä edistää Keski-Amerikan pienalueen yhteisten instituutioiden kehittämistä ja vahvistamista ja tiivistää yhteistyötä kyseisten instituutioiden välillä.Yhteistyötoimilla kehitetään myös yhteisiä politiikkoja ja yhdenmukaistetaan oikeudellista kehystä alakohtaiset politiikat kuten kauppa, tulli, energia, liikenne, viestintä, ympäristö ja kilpailu mukaan luettuina sekä yhteensovitetaan makrotaloudelliset politiikat muun muassa rahapolitiikan, budjettipolitiikan ja julkisen talouden aloilla.Erityisesti kaupan alan tekniseen apuun liittyvään yhteistyöhön voisi kuulua:* tukea toimivan alueiden välisen tulliliiton perustamista ja täytäntöönpanoa varten,* tukea alueiden välisen kaupan kehittämisen esteiden vähentämiseen ja poistamiseen,* yhteistyötoimia tulli- ja passitusmenettelyjen yksinkertaistamista, uudistamista, lähentämistä ja yhdenmukaistamista varten sekä tukea lainsäädännön, standardien ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseen, ja* tukea alueiden välisen yhteismarkkinoiden perustamiseen tavaroiden, palvelujen, pääomien ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden turvaamiseksi.6. ALUEELLINEN YHTEISTYÖAlueellisen yhteistyön tavoitteena on käyttää kaikkia olemassa olevia yhteistyövälineitä Keski-Amerikan ja Euroopan unionin ja toisaalta Keski-Amerikan ja muiden Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden/pienalueiden väliseen aktiiviseen ja vastavuoroiseen yhteistyöhön tähtäävien toimien kehittämiseksi sellaisilla aloilla kuten kaupan ja investointien edistäminen, ympäristö, luonnonkatastrofien ehkäiseminen ja hallinta, tutkimus, energia, liikenne, viestinnän infrastruktuurit, alueellinen kehitys ja maankäytön suunnittelu.7. KAUPPAA KOSKEVA YHTEISTYÖKaupallisen yhteistyön tarkoituksena on kaupan alan teknistä apua antamalla edistää Keski-Amerikan maiden yhdentymistä maailmantalouteen ja Keski-Amerikan pienalueen aktiivista osallistumista monenvälisiin kauppaneuvotteluihin, erityisesti Dohan kehitysohjelmaan.8. YHTEISTYÖ KILPAILUPOLITIIKAN ALALLASopimuspuolten kilpailun alan yhteistyöllä edistetään kilpailusääntöjen tehokasta käyttöönottoa, mukauttamista ja soveltamista sekä tiedon jakamista avoimen toimintaympäristön ja oikeusvarmuuden tarjoamiseksi Keski-Amerikan markkinoilla toimiville yrityksille.9. TEOLLINEN YHTEISTYÖTavoitteena on edistää Keski-Amerikan pienalueen teollisuuden ja sen eri alojen uudenaikaistamista ja rakenneuudistusta sekä taloudellisten toimijoiden teollista yhteistyötä tavoitteena vahvistaa yksityistä sektoria huolehtien samalla ympäristön suojelun edellytyksistä.Teollista yhteistyötä koskevissa aloitteissa otetaan huomioon kummankin sopimuspuolen määrittämät tavoitteet. Niissä otetaan huomioon teollisuuden kehityksen alueelliset näkökohdat ja edistetään tarvittaessa valtioiden välistä kumppanuutta. Aloitteiden tavoitteena on erityisesti luoda kehys, joka soveltuu hallinnollisen asiantuntemuksen parantamiseen sekä markkinoita ja yritysten toimintaedellytyksiä koskevan avoimuuden lisäämiseen.10. TEKNISTÄ SÄÄNTELYÄ JA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIA KOSKEVA YHTEISTYÖStandardeja, teknistä sääntelyä ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva yhteistyö on erityisesti alueiden välisen kaupan kehittämisen keskeinen tavoite.Sopimuspuolten yhteistyön tavoitteena on edistää ponnisteluja seuraavilla aloilla:* sääntelyä koskeva yhteistyö,* teknisten säännösten ja määräysten mukauttaminen kansainvälisiin ja eurooppalaisiin standardeihin, ja* alueellisen ilmoitusjärjestelmän ja syrjimättömällä tavalla toimivien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten verkoston perustaminen sekä akkreditoinnin kehittäminen.Käytännössä tällä yhteistyöllä* tuetaan teknisiä ja organisatorisia valmiuksia alueellisten verkostojen ja elinten perustamisen edistämiseksi ja lujitetaan politiikkojen yhteensovittamista kansainvälisten ja alueellisten standardien soveltamista sekä samankaltaisten teknisten säännösten ja määräysten sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöä koskevan yhteisen strategian edistämiseksi,* edistetään toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan sopimuspuolten väliset erot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja standardoinnin aloilla, ja* tuetaan toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään sopimuspuolten järjestelmien lähentymistä ja yhteensopivuutta edellä mainituilla aloilla, mukaan luettuina avoimuus, hyvä sääntelykäytäntö sekä tuotteita ja liiketoimintakäytäntöjä koskevien laatustandardien edistäminen.11. Yhteistyö pienten ja keskisuurten yritysten sekä mikroyritysten kehittämisen alallaSopimuspuolten tavoitteena on edistää pienten ja keskisuurten yritysten sekä mikroyritysten kehittymiselle suotuisaa ympäristöä erityisesti seuraavin keinoin:* talouden toimijoiden välisten yhteyksien, yhteisten investointien ja yhteisyritysten sekä tietoverkkojen edistäminen olemassa olevilla monialaisilla ohjelmilla, ja* rahoituksen saannin helpottaminen, tietojen toimittaminen ja innovaatioiden edistäminen.12. Yhteistyö palvelujen alallaKyseisellä alalla GATSin sääntöjen mukaisesti molempien sopimuspuolten tavoitteena on lujittaa yhteistyötään, jotta se vastaa palveluiden kasvavaa merkitystä niiden molempien talouden kehittämisessä ja monipuolistamisessa. Kyseisen lujitetun yhteistyön tavoitteena on parantaa palvelu-alan kilpailukykyä Keski-Amerikassa ja helpottaa laajempaa osallistumista palvelujen maailmankauppaan noudattaen kuitenkin kestävän kehityksen arviointiperusteita. Sopimuspuolet yksilöivät alat, joille yhteistyö keskitetään. Toimet kohdennetaan muun muassa sääntelyyn sekä rahoituksen ja teknologian saatavuuteen.13. Yhteistyö investointien edistämisen alallAYhteistyön tavoitteena on auttaa molempia sopimuspuolia luomaan toimivaltansa rajoissa houkuttelevat ja vakaat olosuhteet vastavuoroisille investoinneille.Yhteistyö toteutetaan seuraavan muotoisena:* investointilainsäädäntöä ja -mahdollisuuksia koskevien tietojen vaihto- ja jakelujärjestelmien edistäminen,* investointeja molemmilla alueilla edistävän oikeudellisen kehyksen laatiminen sopimuspuolille tekemällä tarvittaessa investointien edistämistä ja suojaamista sekä kaksinkertaisen verotuksen poistamista koskevia kahdenvälisiä sopimuksia molempien sopimuspuolten jäsenvaltioiden kesken,* yhdenmukaisten ja yksinkertaistettujen hallintomenettelyjen kehittäminen, ja* yhteisyritysjärjestelmien laatiminen.14. Makrotaloutta koskeva vuoropuheluYhteistyön tavoitteena on edistää sopimuspuolten kesken niiden makrotalouspolitiikkojen ja taloussuuntauksia koskevien tietojen vaihtoa sekä yhteismarkkinoiden yhteydessä toteutettavasta makrotalouspolitiikkojen yhteensovittamisesta saatavien kokemusten vaihtoa.Tämän tavoitteen huomioiden sopimuspuolet ponnistelevat syventääkseen viranomaistensa vuoropuhelua makrotaloudellisista kysymyksistä ja erityisesti raha- ja finanssipolitiikan, julkisen talouden ja makrotalouden vakauttamisen aloilla.15. Yhteistyö energia-alallaEnergia-alan yhteistyön tavoitteena on laatia ja panna täytäntöön sellaisia energiapolitiikkoja ja energiasuunnittelua, joilla pyritään takaamaan energian riittävä, kohtuuhintainen ja kestävä saatavuus mukaan lukien infrastruktuurien yhteenliittämistä, kauttakuljetuksen helpottamista sekä energiatehokkuuden edistämistä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä.16. Yhteistyö liikenteen alallaYhteistyöllä tuetaan sellaisten integroitujen multimodaaliliikennejärjestelmien kehittämistä, joihin sisältyy erityisesti alueellisen ulottuvuuden omaavia yhteenliitettäviä ja -toimivia infrastruktuureja. Tavoitteena on liikenteen helpottaminen, liikkuvuuden lisääminen ja liikenteen alan kestävyyden takaaminen.17. Yhteistyö maa- ja metsätalouden sekä maaseudun kehittämisen alallaTavoitteena on edistää keskinäistä yhteistyötä maa- ja metsätalouden sekä maaseudun kehittämisen aloilla monipuolistamisen, ympäristöä säästävien käytäntöjen, kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ja elintarvikevarmuuden edistämiseksi. Tässä tarkoituksessa sopimuspuolet tarkastelevat seuraavaa:* ympäristöhygieniaa, eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevia toimenpiteitä ja muita niihin liittyviä näkökohtia ottaen huomioon sopimuspuolten nykyisin soveltaman lainsäädännön, Maailman kauppajärjestön säännöt ja monenvälisten ympäristösopimusten säännöt, ja* kestävään maatalouteen liittyviä toimenpiteitä, erityisesti ympäristöä säästäviä käytäntöjä, metsätaloutta, tutkimusta, maan saantia, maaseudun kestävää kehitystä ja elintarvikevarmuutta.18. KALASTUSYHTEISTYÖYhteistyön tavoiteena on kehittää taloudellista ja teknistä yhteistyötä kalastusalalla erityisesti kalavarojen kestävän käytön, hoidon ja säilyttämisen osalta ympäristövaikutusten arviointi mukaan luettuna. Yhteistyön olisi koskettava myös sellaisia aloja kuin jalostusteollisuus ja kaupan helpottaminen. Kalastusalan yhteistyö voisi johtaa myös kahdenvälisten kalastussopimusten tekemiseen sopimuspuolten tai Euroopan yhteisön ja yhden tai useamman Keski-Amerikan maan välillä ja/tai monenvälisten kalastussopimusten tekemiseen sopimuspuolten välillä.19. TULLIYHTEISTYÖKyseisen alan yhteistyön tavoitteena on taata kaikkien niiden säädösten yhdenmukaisuus, jotka on määrä antaa kaupan ja kestävän kehityksen alalla, ja päästä sopimuspuolten tullimenettelyjen yhteensopivuuteen niiden välisen kaupan helpottamiseksi.Yhteistyö koskee seuraavaa:* tuonti- ja vientiasiakirjojen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen kansainvälisten standardien kanssa ja erityisesti yksinkertaistettujen ilmoitusten käyttö,* tullimenettelyjen parantaminen käyttäen sellaisia menetelmiä kuten riskinarviointia, yksinkertaistettuja tavaroiden tulliselvitys- ja luovutusmenettelyjä, valtuutetun kauppiaan aseman myöntämistä, sähköistä tiedonsiirtoa (EDI) ja automaattisia järjestelmiä,* toimenpiteet avoimuuden sekä tullipäätöksiä ja -tuomioita koskevien muutoksenhakumenettelyjen parantamiseksi,* sellaiset järjestelmät, joilla taataan säännölliset neuvottelut kauppayhteisön kanssa tuontia ja vientiä koskevien säädösten ja menettelyjen osalta.Keskinäistä avunantoa tulliasioissa koskevan pöytäkirjan tekemistä voidaan harkita tällä sopimuksella perustetun toimielinjärjestelmän rajoissa.20. TILASTOYHTEISTYÖPäätavoitteena on menetelmien lähentäminen, jotta sopimuspuolet voivat käyttää vastavuoroisesti toistensa tavara- ja palvelukauppaa koskevia tilastoja sekä yleisemminkin kaikkia muita sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia aloja koskevia tilastoja, jos sellaisia voidaan laatia.Yhteistyötoimiin voisi sisältyä muun muassa teknistä yhteydenpitoa Keski-Amerikan ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden tilastokeskusten sekä Eurostatin välillä; yhteisten tietojenkeruu-, analyysi- ja tulkintamenetelmien kehittämistä sekä seminaarien, työryhmien tai tilastoalan koulutusohjelmien järjestämistä.21. Yhteistyö ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden alallaYhteistyön tavoite on edistää ympäristönsuojelua kestävän kehityksen mukaisesti. Köyhyyden ja ympäristön välinen yhteys sekä taloudellisen toiminnan vaikutus ympäristöön ovat tärkeässä asemassa. Yhteistyöllä on myös kannustettava monenvälisten ympäristösopimusten sekä muiden kansainvälisten sopimusten kuten ilmastonmuutosta, biologista monimuotoisuutta, aavikoitumista ja kemikaalien hallintaa koskevien sopimusten ratifioimista ja täytäntöönpanoa.Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraavaan:* ympäristön tilan heikentymisen ehkäiseminen,* ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän hoidon edistäminen (mukaan lukien biologinen monimuotoisuus ja geenivarat),* tietojen ja kokemusten vaihto ympäristöalan lainsäädännöstä ja ekologisista ongelmista Euroopan unionissa ja Keski-Amerikassa,* ympäristöhallinnon tehostaminen kaikilla hallinnon tasoilla,* ympäristötietoisuuden lisääminen, valmiuksien luominen ja kansalaisten osallistumisen tehostaminen sekä yhteisten tutkimusohjelmien edistäminen alueellisella tasolla.22. Yhteistyö luonnonkatastrofien alallaYhteistyöllä pyritään vähentämään Keski-Amerikan alueen alttiutta luonnonkatastrofeille tehostamalla alueellista suunnittelua ja ehkäisyvalmiuksia, yhdenmukaistamalla oikeudellista kehystä ja parantamalla eri instituutioiden välistä koordinaatiota.23. Yhteistyö kuluttajansuojan alallaYhteistyötoimien tavoitteena pitäisi olla Euroopan yhteisön ja Keski-Amerikan pienalueen kuluttajansuojaohjelmien saattaminen toisiaan vastaaviksi. Mahdollisuuksien mukaan olisi:* parannettava kuluttajansuojalainsäädäntöjen yhteensopivuutta kaupan esteiden välttämiseksi,* suunniteltava ja kehitettävä vaarallisia tuotteita koskevia tiedotusjärjestelmiä ja varmistettava niiden yhteentoimivuus (nopean varoituksen järjestelmät),* vahvistettava terveys- ja kasvinsuojelutoimien täytäntöönpanovalmiuksia.24. Yhteistyö tietosuojan alallaTavoitteena on, että sopimuspuolet sopivat korkeatasoisesta suojasta henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyn yhteydessä tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti [1].[1]  Huomioon otettavat normit:Sopimuspuolten pitäisi myös sitoutua tekemään yhteistyötä henkilötietojen suojan vahvistamiseksi ja näiden tietojen riittämättömän suojan aiheuttamien esteiden poistamiseksi; tällaiset esteet haittaavat näiden tietojen vapaata liikkuvuutta sopimuspuolten välillä.25. Yhteistyö teollis- ja tekijänoikeuksien alallaTavoitteena on edistää investointeja, teknologian siirtoa, tiedonvälitystä, luovaa ja kulttuuritoimintaa, muuta liitännäistä taloudellista toimintaa sekä laajempia osallistumismahdollisuuksia ja hyötyjen jakamista. Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat takaamaan laeissaan, asetuksissaan ja politiikassaan teollis- ja tekijänoikeuksien sekä perimätiedon riittävän ja tehokkaan suojan tiukimpien kansainvälisten normien ja sopimusten mukaisesti sekä takaamaan tehokkaat keinot näiden oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi.26. Yhteistyö julkisten hankintojen alallaTämän alan yhteistyöllä on määrä taata avoimien, syrjimättömien ja läpinäkyvien menettelyjen noudattaminen vastavuoroisesti julkisten hankintojen yhteydessä kaikilla tasoilla.27. Yhteistyö matkailun alallaTavoitteena on määrittää parhaat menettelytavat matkailun tasapainoisen ja kestävän kehityksen varmistamiseksi Keski-Amerikan pienalueella.28. Yhteistyö kaivostoiminnan alallaOttaen huomioon tietyt ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat tämän alan yhteistyössä keskitytään pääasiassa seuraavaan:* edistämään molempien sopimuspuolten yritysten osallistumista mineraalien etsintään ja hyödyntämiseen kummankin sopimuspuolen lainsäädännön mukaisesti,* edistämään mineraalien etsintään ja hyödyntämiseen liittyvien tietojen, kokemusten ja teknologian vaihtoa,* edistämään asiantuntijavaihtoa ja tekemään yhteistä tutkimustyötä teknologian kehittämismahdollisuuksien lisäämiseksi,* kehittämään toimenpiteitä tämän alan investointien kannustamiseksi, ja* kehittämään toimenpiteitä, joilla taataan ympäristön huomioon ottaminen.29. Yhteistyö tieteen ja teknologian alallaTämän alan yhteistyötä harjoitetaan molempien sopimuspuolten etujen ja niiden omien politiikkojen mukaisesti, erityisesti tutkimukseen perustuvien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä koskevien sääntöjen osalta, ja yhteistyön tavoitteet ovat seuraavat:* vaihtaa tietoja sekä tieteellisiä ja teknisiä kokemuksia alueellisella tasolla, erityisesti politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon alalla,* kehittää inhimillisiä voimavaroja,* edistää molempien sopimuspuolten tieteellisten yhteisöjen välisiä suhteita,* kannustaa molempien sopimuspuolten liike-elämää osallistumaan tieteelliseen ja tekniseen yhteistyöhön, erityisesti innovaatiotoiminnan edistämiseksi, ja* kannustaa innovaatiotoimintaa ja teknologian siirtoa sopimuspuolten välillä, erityisesti puhtaamman teknologian.Molempien sopimuspuolten korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja tuotantosektoria, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, kannustetaan osallistumaan.Sopimuspuolet pyrkivät edistämään Keski-Amerikan osallistumista yhteisön tieteellisiin ja teknologisiin kehitysohjelmiin kolmansien maiden oikeushenkilöiden osallistumista koskevien yhteisön säännösten mukaisesti.30. Yhteistyö tietoyhteiskunnan, tietotekniikan ja televiestinnän alallaTietotekniikka ja viestintä kuuluvat nyky-yhteiskunnan avainaloihin ja ovat ensisijaisen tärkeitä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä joustavalle siirtymiselle tietoyhteiskuntaan.Tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään:* vuoropuhelua tietoyhteiskunnan eri näkökohdista,* tietotekniikkaa ja viestintää koskevaan sääntelyyn ja politiikkaan liittyviä näkökohtia, etenkin standardeja,* tietojenvaihtoa standardeista, vaatimustenmukaisuuden arvioinnista ja tyyppihyväksynnästä,* uuden tieto- ja viestintätekniikan levittämistä,* yhteisiä tutkimushankkeita, jotka koskevat tieto- ja viestintätekniikkaa, sekä kokeiluhankkeita tietoyhteiskunnan sovellusten alalla,* telemaattisten verkkojen ja palvelujen yhteenliitettävyyttä ja yhteentoimivuutta,* vastavuoroista pääsyä tietokantoihin, ja* asiantuntijoiden vaihtoa ja koulutusta.31. Yhteistyö koulutuksen alallaTämän alan yhteistyön tavoitteena on määrittää, miten yleissivistävää ja ammatillista koulutusta voitaisiin parantaa merkittävästi. Erityistä huomiota kiinnitetään nuorten, naisten ja ikääntyneiden ihmisten mahdollisuuksiin päästä koulutukseen ja erityisesti teknisille kursseille, korkeakoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen. Myös vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen on tältä osin ensisijaista.Johtamistehtävissä työskentelevän henkilöstön asiantuntemuksen lisäämiseksi molemmat sopimuspuolet tekevät tiivistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla ja kannustavat yliopistojen keskinäistä sekä yritysten keskinäistä yhteistyötä.Erityistä huomiota kiinnitetään hajautettuihin yhteistyötoimiin ja -ohjelmiin (ALFA, URB-AL ja niin edelleen), joiden avulla voidaan solmia pysyvät yhteydet Euroopan unionin ja Keski-Amerikan asiantuntijaelinten välille ja edistää kokemusten ja teknisten voimavarojen vaihtoa ja yhteistä käyttöä.32. Yhteistyö audiovisuaalialallaTavoitteena on edistää yhteistyötä audiovisuaalialalla ja yleisemminkin tiedotusvälineiden alalla tekemällä yhteisiä koulutusta koskevia aloitteita sekä kehittämällä audiovisuaalialaa, tuotanto- ja levitystoimintaa.33. KulttuuriyhteistyöKoska Euroopan unionilla ja Keski-Amerikalla on hyvin läheiset kulttuurisiteet, tämän alan yhteistyötä sekä molempien alueiden kulttuurialan toimijoiden välisiä yhteyksiä on laajennettava.Sopimuksen tavoitteena on edistää Euroopan unionin ja Keski-Amerikan kulttuuriyhteistyötä niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden kahdenväliset ohjelmat ja suositaan niiden välistä synergiaa.Tällainen yhteistyö voisi kattaa kaikki kulttuurin osa-alat, etenkin seuraavat:* kirjallisuuden kääntäminen,* kansallisen kulttuuriperinnön säilyttäminen ja restaurointi,* kulttuuritapahtumat,* paikallisen kulttuurin edistäminen, ja* nuorisovaihto.34. Yhteistyö terveyden, aidsin ja väestökysymysten alallaTavoitteena on tukea alakohtaisia uudistuksia, joilla pyritään luomaan tasapuolisia ja köyhille sopivia terveydenhuoltopalveluja sekä oikeudenmukaisia rahoitusmekanismeja, jotta köyhät voisivat saada helpommin terveydenhuoltopalveluja.Perustason ennaltaehkäisy edellyttää, että otetaan huomioon sellaisia tekijöitä kuten koulutus, vesi ja hygienia. Komissio luo ja vahvistaa kumppanuuksia, jotka eivät rajoitu terveydenhuoltoalalle, saavuttaakseen vuosituhannen kehitystavoitteet erityisesti aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjunnassa. Samoin on tarpeen luoda kumppanuuksia kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja yksityissektorin kanssa sukupuoliterveyteen ja suvunjatkamisterveyteen sekä niihin liittyviä oikeuksia koskevien kysymysten tarkastelemiseksi, kunnioittaen miesten ja naisten tasa-arvoa, ja on työskenneltävä nuorten kanssa sukupuolitautien ja suunnittelemattomien raskausten välttämiseksi.35. Yhteiskunnallinen yhteistyöTavoitteena on kannustaa työmarkkinaosapuolia osallistumaan vuoropuheluun työ- ja elinoloista, sosiaalisesta suojelusta ja integroitumisesta yhteiskuntaan. Huomioon otetaan erityisesti tarve välttää toisen sopimuspuolen alueella laillisesti asuvien joko Keski-Amerikan tai Euroopan unionin kansalaisten kaikenlaista syrjintää.Sopimuspuolet korostavat yhteiskunnallisen kehityksen tärkeyttä; taloudellisen kehityksen on johdettava myös yhteiskunnalliseen kehitykseen. Sopimuspuolet pyrkivät ensisijaisesti edistämään Maailman työjärjestön yleissopimuksissa määriteltyjä, työpaikalla noudatettavia perusperiaatteita ja -oikeuksia eli perustyönormeja.Sopimuspuolet voivat tehdä yhteistyötä kaikissa keskinäisen edun mukaisissa, edellä mainittuihin aloihin liittyvissä asioissa.Toimenpiteet voidaan yhteensovittaa jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen toimenpiteiden kanssa.Euroopan yhteisön ja Keski-Amerikan edustajat koordinoivat tätä vuoropuhelua tarvittaessa, ja kummankin sopimuspuolen sisäisten menettelyjen mukaisesti, Euroopan yhteisön talous- ja sosiaalikomitean sekä sitä Keski-Amerikassa vastaavan elimen kanssa.36. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen yhteistyötoimiinSopimuspuolet tunnustavat kansalaisyhteiskunnan roolin ja mahdollisen vaikutuksen yhteistyöprosessiin ja edistävät todellista vuoropuhelua sen kanssa.Edellyttäen, että noudatetaan kummankin sopimuspuolen hallinnollisia ja oikeudellisia säännöksiä ja määräyksiä, kansalaisyhteiskunta voi:* osallistua kansalliseen päätöksentekoprosessiin demokratian periaatteiden mukaisesti,* saada tietoja alakohtaisia politiikkoja sekä kehitys- ja yhteistyöstrategioita koskevista neuvotteluista ja osallistua niihin, erityisesti sitä koskevilla aloilla, kaikissa kehitysprosessin vaiheissa,* saada rahoitusta kummankin sopimuspuolen säännösten sallimissa rajoissa sekä apua valmiuksien kehittämiseen keskeisillä aloilla, ja* osallistua yhteistyöohjelmien täytäntöönpanoon sitä koskevilla aloilla.37. Yhteistyö miesten ja naisten tasa-arvon alallaYhteistyöllä pyritään vahvistamaan politiikkoja ja ohjelmia, joilla parannetaan, varmistetaan ja vahvistetaan miesten ja naisten tasapuolista osallistumista politiikan, yhteiskunta-, talous- ja kulttuurielämän kaikilla aloilla, tarvittaessa myös naisia suosivien toimenpiteiden avulla. Yhteistyöllä pyritään myös helpottamaan kaikkien niiden resurssien saantia, joita naiset tarvitsevat perusoikeuksiensa hyödyntämiseksi täysimääräisesti.38. Alkuperäisväestöjä koskeva yhteistyöTämän yhteistyön tavoitteena on myötävaikuttaa sellaisten kumppanuuksien luomiseen alkuperäisväestöjen kanssa, joilla edistetään köyhyyden poistamista, luonnonvarojen kestävää käyttöä sekä ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista koskevia tavoitteita.Sen lisäksi, että alkuperäisväestöjen asema otetaan järjestelmällisesti huomioon kaikilla kehitysyhteistyön tasoilla, sopimuspuolet sopivat ottavansa huomioon näiden väestöryhmien erityisaseman politiikkansa muotoilussa ja vahvistavansa alkuperäisväestöjä edustavien järjestöjen valmiuksia, jotta lisättäisiin kehitysyhteistyön myönteisiä vaikutuksia näiden väestöryhmien kannalta.39. Kotiseudultaan siirtymään joutuneita väestöryhmiä ja demobilisoituja sotilaita koskeva yhteistyöKotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien ja demobilisoitujen sotilaiden hyväksi tehtävällä yhteistyöllä pyritään huolehtimaan näiden ihmisten perustarpeista humanitaarisen avun päättymisen jälkeen ja kunnes löydetään pitkäaikainen ratkaisu heidän asemaansa. Yhteistyöhön voisi sisältyä muun muassa seuraavia toimia:* pyrkiminen omavaraisuuteen sekä kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien ja demobilisoitujen sotilaiden integroiminen takaisin normaaliin yhteiskuntaelämään,* apu vastaanottaville paikallisyhteisöille ja paluumuuttoalueille kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön ja demobilisoitujen sotilaiden hyväksymisen ja integroitumisen helpottamiseksi,* tuki näiden ihmisten vapaaehtoiselle paluumuutolle ja asettautumiselle alkuperäiseen kotimaahansa tai muihin maihin, jos olosuhteet sen mahdollistavat,* toimet, joilla pyritään auttamaan näitä ihmisiä saamaan takaisin omaisuutensa tai omistusoikeutensa, ja apu heitä vastaan tehtyjen ihmisoikeusloukkausten käsittelemiseksi,* näistä ongelmista kärsivien maiden institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen.40. Yhteistyö huumausaineiden ja niihin liittyvän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksiTämän alan yhteistyöllä pyritään koordinoimaan ja lisäämään yhteisiä ponnisteluja laittomien huumausaineiden tuotannon, kaupan ja käytön ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä estääkseen rahoitusjärjestelmiensä käytön yleensäkin rikollisista toimista ja erityisesti huumekaupasta saadun pääoman pesuun. Sopimuspuolet pyrkivät torjumaan tähän laittomaan kauppaan liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta muun muassa kansainvälisten järjestöjen ja elinten välityksellä.Sopimuspuolet tekevät tällä alalla yhteistyötä toteuttaakseen muun muassa:* huumeiden väärinkäytön ehkäisemiseen tähtääviä ohjelmia,* koulutukseen ja valistukseen sekä huumeiden käyttäjien hoitoon ja kuntoutukseen liittyviä hankkeita,* hankkeita, joilla pyritään yhdenmukaistamaan Keski-Amerikan eri maiden lainsäädäntöjä ja tällä alalla toteuttamia toimia,* yhteisiä tutkimusohjelmia,* toimenpiteitä ja yhteistyötoimia, joilla pyritään kannustamaan huumekasvien korvaamista muilla viljelykasveilla,* toimenpiteitä, joilla valvotaan huumausaineiden kemiallisten esiasteiden ja keskeisten tuotteiden kauppaa; nämä toimenpiteet vastaavat niitä, jotka Euroopan yhteisö ja toimivaltaiset kansainväliset elimet ovat hyväksyneet.41. Yhteistyö rahanpesun ja siihen liittyvän rikollisuuden torjumiseksiTavoitteena on, että sopimuspuolet tekisivät yhteistyötä ehkäistäkseen rahoitusjärjestelmiensä käytön rikollisesta toiminnasta ja erityisesti huumausaineiden kaupasta saatujen tulojen pesemiseen.Tähän yhteistyöhön sisältyy muun muassa hallinnollista ja teknistä apua sääntelyn luomiseksi ja panemiseksi täytäntöön sekä normien ja aiheellisten mekanismien soveltamiseksi tehokkaasti. Yhteistyö mahdollistaa erityisesti olennaisten tietojen vaihdon ja vastaavien rahanpesuun sovellettavien normien käyttöönoton kuin mitä Euroopan unioni ja tällä alalla aktiiviset kansainväliset elimet, kuten rahanpesunvastainen toimintaryhmä, ovat omaksuneet. Keski-Amerikan alueen sisäistä yhteistyötä kannustetaan.42. Yhteistyö laittoman maahanmuuton alalla (VAKIOLAUSEKE)A. Euroopan yhteisö ja [XXX] maat sopivat tekevänsä yhteistyötä laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi. Tätä varten:* [XXX] maat suostuvat ottamaan takaisin ne kansalaisensa, jotka oleskelevat laittomasti jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion alueella, kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia;* kukin Euroopan unionin jäsenvaltio suostuu ottamaan takaisin ne kansalaisensa - sellaisina kuin heidät on määritelty yhteisön tarkoituksia varten -, jotka oleskelevat laittomasti [XXX] maiden alueella, kyseisten maiden pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia.Euroopan unionin jäsenvaltiot ja [XXX] maat myöntävät kansalaisilleen tätä tarkoitusta varten asianmukaiset henkilöllisyystodistukset.B. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä jommankumman pyynnöstä [XXX] maiden (yksittäin tai yhdessä tekemän) ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen, jolla säännellään [XXX] maiden ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden takaisinottovelvoitteita, joihin sisältyy myös muiden maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinottoa koskeva velvoite.C. Jollei B kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemisestä yhteisön kanssa muuta johdu, [XXX] maat ovat valmiita tekemään jäsenvaltioiden pyynnöstä yksittäisten Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joilla säännellään [XXX] maiden ja asianomaisen jäsenvaltion takaisinottovelvoitteita, joihin sisältyy myös muiden maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinottoa koskeva velvoite.D. Sopimuspuolet pyrkivät määrittämään poliittisen vuoropuhelun yhteydessä ja/tai sekakomiteassa, mitä muita yhteisiä toimia voidaan toteuttaa laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi.43. Siirtolaisvirtojen yhteinen hallintaSiirtolaisvirtojen hallitsemiseksi yhteisesti lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä toteutettavien toimien on oltava sopusoinnussa laillisten maahanmuuttajien integrointia koskevan politiikan sekä toisaalta kansainvälisiä yleissopimuksia, erityisesti vuonna 1951 tehtyä Geneven yleissopimusta, kunnioittavan turvapaikkapolitiikan kanssa. Näiden toimenpiteiden avulla pitäisi voida jatkaa päättäväistä toimintaa laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa vastaan (Sevillan huippukokouksen päätelmät).44. Terrorismin vastainen yhteistyö (vakiolauseke)Sopimuspuolet vahvistavat terrorismin vastaisen toiminnan tärkeyden ja sopivat harjoittavansa yhteistyötä kansainvälisten sopimusten, Yhdistyneiden Kansakuntien tästä aiheesta antamien päätöslauselmien sekä omien lakiensa ja muiden säännöstensä ja määräystensä mukaisesti terroritekojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Ne toimivat erityisesti:* Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 1373 sekä muiden asiaa koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselmien, kansainvälisten sopimusten ja välineiden täysimääräisen täytäntöönpanon yhteydessä,* vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja* vaihtamalla mielipiteitä terrorismin vastaisista keinoista ja menetelmistä, tekniset seikat ja koulutus mukaan luettuina, ja vaihtamalla terrorismin torjumiseen liittyviä kokemuksia.IV OSASTOYLEISET MÄÄRÄYKSET1. KeinotTässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan käytettäviksi tarvittavat välineet, rahoitusvälineet mukaan lukien, saatavuuden ja omien järjestelmiensä rajoissa.Ottaen huomioon saadut tulokset sopimuspuolet kehottavat Euroopan investointipankkia vahvistamaan toimintaansa Keski-Amerikassa omien rahoitusmenettelyjensä ja -perusteidensa mukaisesti.Keski-Amerikka ja sen jäsenmaat myöntävät Euroopan yhteisön asiantuntijoille erityisjärjestelyjä ja takuita sekä verovapautuksen yhteistyötoimien osana tapahtuvassa maahantuonnissa.2. Tulevaa kehitystä koskeva lausekeSopimuspuolet eivät sulje ennalta pois mitään yhteistyömahdollisuutta. Sopimuspuolet voivat turvautua sekakomiteaan selvittääkseen käytännön mahdollisuuksia keskinäisen edun mukaiseen yhteistyöhön.V OSASTOInstitutionaalinen kehysPerustetaan korkeista virkamiehistä muodostuva sekakomitea, joka kokoontuu vuorotellen Euroopan unionin ja Keski-Amerikan alueella. Sekakomitea vastaa sopimuksen yleisestä täytäntöönpanosta ja erityisesti kaikista sopimuspuolten taloussuhteisiin liittyvistä kysymyksistä, myös Keski-Amerikan eri maiden kanssa. Sopimuspuolet toimivat vuorotellen komitean puheenjohtajina.Perustetaan molempien sopimuspuolten edustajista tasapuolisesti muodostuva neuvoa-antava komitea avustamaan sekakomiteaa kansalaisyhteiskunnan taloudellisten ja sosiaalisten organisaatioiden kanssa käytävän vuoropuhelun edistämisessä.VI OSASTOLOPPUMÄÄRÄYKSETA. Sopimukseen sisällytetään seuraavanlainen artikla:1) Tämän sopimuksen määräyksiä tai tämän sopimuksen perusteella hyväksyttyjä järjestelyjä ei saa tulkita siten, että sopimuspuolet eivät saa hyväksyä tai täytäntöönpanna kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten veromääräysten tai muiden verojärjestelyjen taikka kansallisen verolainsäädännön perusteella toimenpiteitä, joilla pyritään estämään verojen välttäminen tai kierto.2) Tämän sopimuksen määräyksiä tai tämän sopimuksen perusteella hyväksyttyjä järjestelyjä ei saa tulkita siten, että jäsenvaltiot tai Keski-Amerikan valtiot eivät saa verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan tehdä eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä erityisesti näiden asuinpaikan osalta tai sen osalta, minne ne ovat sijoittaneet pääomansa.B. Sopimukseen sisällytetään sopimuksen noudattamatta jättämistä koskeva lauseke.C. Voimassaoloaika ja voimaantulo:- Sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi.- Sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen sopimuksen voimaan tulemiseksi tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.- On tarkoitus, että Euroopan yhteisön toimivaltaan kuuluvaa poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan väliaikaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai että niistä tehdään väliaikainen sopimus Euroopan yhteisön sekä Keski-Amerikan ja sen jäsenmaiden välillä. Väliaikainen sopimus on voimassa, kunnes tämä poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskeva sopimus tulee voimaan.D. Tämä sopimus korvaa voimaan tullessaan vuonna 1993 tehdyn yhteistyötä koskevan puitesopimuksen.E. Sopimukseen sisällytetään määräys, jonka mukaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on sopimuksen tallettaja.F. Tässä sopimuksessa 'sopimuspuolilla' tarkoitetaan yhtäältä joko Euroopan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita tai Euroopan yhteisöä ja sen jäsenvaltioita toimivallan jakautumisesta riippuen ja toisaalta Keski-Amerikan tasavaltoja Costa Ricaa, El Salvadoria, Guatemalaa, Hondurasia, Nicaraguaa ja Panamaa toimivallan jakautumisesta riippuen. Sopimusta sovelletaan myös julkisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten sopimuspuolten alueella toteuttamiin toimenpiteisiin [2].[2]  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan kuuluvat tämän sopimuksen määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Keski-Amerikan sopimuspuolelle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti; sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.G. Kehitystä koskeva lausekeSopimuspuolet voivat yhteisesti sopia avartavansa sopimusta laajentaakseen ja täydentääkseen sen soveltamisalaa lainsäädäntönsä mukaisesti tekemällä tiettyjä aloja tai toimintoja koskevia sopimuksia sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.Molemmat sopimuspuolet voivat tehdä ehdotuksia yhteistyön laajentamiseksi kaikilla aloilla ottaen huomioon sopimuksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset.


title: Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014 , Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta

text:
               29.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 247/136

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,
   Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2014 lähentymisohjelmasta
   2014/C 247/26
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013 suosituksen (4) Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattaa ajanjakson varainhoitovuodesta 2012–2013 varainhoitovuoteen 2017–2018.

               (5)

               Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi myös 13 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (6)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (7)

               Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Yhdistyneen kuningaskunnan makrotaloudessa on edelleen epätasapainotiloja, jotka edellyttävät seurantaa ja politiikkatoimia. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota kotitalouksien velkaan, joka liittyy asuntovelan suureen määrään ja asuntomarkkinoiden rakenteeseen, sekä vientimarkkinaosuuksien epäsuotuisaan kehitykseen. Asuntosektorin riskit liittyvät jatkuvaan rakenteelliseen asuntopulaan; tarjonnan rajoittuneisuus erityisesti Lontoossa sekä tarjontapuolen suhteellisen hidas reagointi kysynnän kasvuun nostaa asuntojen hintoja etenkin Lontoossa ja maan kaakkoisosassa ja pakottaa asunnonostajat ottamaan suuria asuntolainoja. Vaikka vientimarkkinaosuuksien supistuminen tuskin aiheuttaa riskejä lyhyellä aikavälillä, yhdessä vaihtotaseen alijäämän kanssa se on osoitus rakenteellisista haasteista. Nämä liittyvät osaamisvajeeseen ja infrastruktuurin puutteisiin. Julkisen talouden osalta Yhdistynyt kuningaskunta ei ennusteen mukaan pysty noudattamaan neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ja vuosittaiset keskimääräiset julkisen talouden toimet jäävät jälkeen suosituksesta.

               (8)

               Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (9)

               Eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 15 olevassa 4 artiklassa määrätään, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta välttää liiallisia julkisen talouden alijäämiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Pöytäkirjan 5 artiklassa määrätään, että Yhdistyneen kuningaskunnan on pyrittävä välttämään liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli liiallinen alijäämä.

               (10)

               Vuoden 2014 lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa suhdannekorjattu tasapainoinen rahoitusasema viimeistään varainhoitovuonna 2018–2019 päättyvän viisivuotisjakson lopussa. Lähentymisohjelmaan ei sisälly vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta. Julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015, kun se varainhoitovuonna 2009–2010 oli enimmillään 11,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän perusteella neuvoston liiallisen alijäämän korjaamiselle asettamaa määräaikaa ei ole noudatettu. Lähentymisohjelman mukaan liiallinen alijäämä saadaan korjattua varainhoitovuonna 2016–2017, jolloin se olisi 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli kaksi vuotta neuvoston asettamasta määräajasta jäljessä. Lähentymisohjelman mukaan (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen alijäämä supistuu 0,3 prosenttiyksikköä eli 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2014–2015. Talousarviosuunnitelmat eivät riitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi suositeltuihin vuosittaisiin keskimääräisiin julkisen talouden toimiin. Sen jälkeen (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen paraneminen on lähentymisohjelmassa esitetyn ennusteen mukaan 0,8 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2015–2016 ja 1,3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2016–2017. Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelman tavoitteet ovat vain osittain vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaiset.

               (11)

               Vakauttamistoimia on tähän asti toteutettu pääasiassa menoleikkauksina, minkä vuoksi voitaisiin harkita veropohjan laajentamisesta saatavan tulopotentiaalin hyödyntämistä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on menetetty runsaasti etenkin välillisestä verotuksesta saatavia verotuloja. Lähentymisohjelmassa julkisen velan ennustetaan kasvavan 93,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2015–2016, minkä jälkeen sen ennustetaan taas laskevan 86,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2018–2019. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kehitysarvioiden perustana lähentymisohjelmassa oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden kehitysennusteita koskevat potentiaaliset riskit liittyvät kasvun jäämiseen odotettua pienemmäksi yksityistä kulutusta kutistavien palkkarajoitteiden ja investointeja haittaavan epävarmuuden vuoksi. Ennusteet ovat kuitenkin yhdenmukaiset komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen kanssa. Talousennusteessa ei myöskään odoteta liiallisen alijäämän korjautuvan neuvoston asettamaan määräaikaan mennessä. Komission ennusteen mukaan myös rakenteellisen rahoitusaseman (korjattu) muutos vuosina 2010–2014 jää jälkeen suosituksesta vuosittain keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan jäävän jälkeen suosituksesta myös vuonna 2015. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja suosituksia voidaan noudattaa.

               (12)

               Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut asuntomarkkinoilla sekä kysyntä- että tarjontapuolen toimenpiteitä. Vaikka uusien kiinteistöjen tarjonta on lisääntynyt, se on edelleen vähäistä, ja kuilu kysyntään nähden on huomattava. Yhdessä alhaisen korkotason ja löyhempien asuntolainaehtojen kanssa (esim. tuloihin nähden sallitaan entistä korkeampi lainaosuus) tämä on nostanut asuntojen hintoja tietyissä Yhdistyneen kuningaskunnan osissa, erityisesti Lontoossa. Tarjontapula on ollut rakenteellinen ilmiö jo pitkään, ja todennäköisesti se myös pysyy sellaisena keskipitkällä aikavälillä. Tarvitaan toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi luomalla riittävät kannustimet lisätä tarjontaa paikallistasolla. Viranomaisten olisi myös jatkossa valvottava asuntojen hintoja ja asuntolainojen määrää ja oltava valmiit toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, muun muassa mukauttamalla tarvittaessa Help to Buy 2 -järjestelmää (lainatakaus). On lisättävä läpinäkyvyyttä talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen, koska sen avulla voitaisiin puuttua liian korkeisiin asuntojen hintoihin ja asuntolainojen määrän kasvuun. Asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi olisi harkittava tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta.

               (13)

               Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa edelleen toimia puuttuakseen työttömyydestä ja vajaatyöllisyydestä johtuviin haasteisiin sekä nuorisotyöttömyydestä johtuviin erityiskysymyksiin. Merkittäviä haasteita liittyy siihen, miten nuorille voitaisiin antaa työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja työkokemusta ja lisätä oppisopimuskoulutuksen tarjontaa. Tämä selittää osittain sen, miksi nuorisotakuuseen liittyvää palkkatukea on käytetty odotettua vähemmän. Työmarkkinat kärsivät osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta, ja viranomaiset pyrkivätkin kouluttamaan työvoimaa uudelleen, jotta voitaisiin vähentää sekä työttömyyttä että pulaa korkealaatuisen ammatillisen ja teknisen koulutuksen saaneista työntekijöistä. Oppisopimusohjelmien laatua on pyritty parantamaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Tutkintojärjestelmä on monimutkainen, ja sitä on tarpeen yksinkertaistaa, jotta voidaan helpottaa tutkintojen tunnustamista ja parantaa työnantajien sitoutumista.

               (14)

               Viranomaiset ovat pyrkineet korjaamaan työnteon kannustimia, jotka ovat heikkoja erityisesti sosiaalietuuksien saajien kannalta, ottamalla käyttöön ns. yleistuen (Universal Credit), jonka ansiosta yksityishenkilöt voivat säilyttää aiempaa suuremman osuuden etuuksistaan työelämään siirtyessään. Yleistuki voisi edistää työllisyyttä, mutta paljon riippuu sen tuloksellisesta täytäntöönpanosta ja tukipalveluista sekä sen yhteisvaikutuksesta muiden etuuksien kanssa. Työelämään palaamista on pyritty kannustamaan myös siten, että monien työikäisen väestön etuuksien ja verohyvitysten vuotuinen tarkistus on rajattu 1 prosenttiin vuodessa vuoteen 2016 asti.

               (15)

               Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös jatkuvana haasteena lisätä vanhempien työllisyyttä parantamalla laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta. Maassa otetaan käyttöön uusia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on tarjota kohtuuhintaisia lastenhoitopalveluja sekä osa- että kokoaikaista työtä tekeville vanhemmille, tuloerot huomioon ottaen. Lastenhoitopalvelujen kustannukset kuuluvat kuitenkin unionin korkeimpiin, mikä aiheuttaa ongelmia etenkin kotitalouksien toisille palkansaajille ja yksinhuoltajille.

               (16)

               Rahoituksen saatavuuden osalta voidaan todeta, että vaikka luottomarkkinoiden olosuhteet paranivat vuonna 2013, luotonannon kasvu on edelleen heikkoa, ja nykyisille toimintalinjoille on annettava lisäaikaa osoittaa, että ne ovat onnistuneita. Erityisen vaikeaa luotonsaanti on pk-yrityksille. Suuret yritykset voivat hankkia rahoitusta suoraan tukkumarkkinoilta ja hyödyntää Yhdistyneen kuningaskunnan kehittyneitä rahoituspalveluja, mutta pk-yritysten on hankittava ulkoinen rahoituksensa pitkälti pankkien välityksellä. Pankkialan kilpailun lisäämistä koskevan viimevuotisen suosituksen toteuttaminen on edistynyt hyvin, sillä maahan on perustettu uusia ns. haastajapankkeja (kuten TSB, joka tosin ei ole vielä täysin riippumaton).

               (17)

               Yhdistynyt kuningaskunta julkaisi joulukuussa 2013 päivitetyn kansallisen infrastruktuurisuunnitelman, joka on infrastruktuurin suunnittelua, varainhankintaa, rahoitusta ja toteuttamista koskeva pitkän aikavälin strateginen lähestymistapa. Suunnitelmassa esitetään tulevia pääomainvestointeja, joihin on tarkoitus käyttää vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen yhteensä 375 miljardia puntaa (noin 460 miljardia euroa). Suuri osa näistä suunnitelmista (340 miljardia puntaa eli noin 420 miljardia euroa) liittyy energia- ja liikennesektorien investointeihin. Noin kolme neljäsosaa rahoituksesta on tarkoitus saada yksityisistä rahoituslähteistä ja loput julkisista varoista. Suunnitelma on hyvä aloite, mutta sen epävarmuustekijöitä ovat yksityisen sektorin rahoituksen saatavuus, sääntelyvarmuus ja rakennuslupien oikea-aikainen saanti. Tarvitaan tiukat menettelyt, joiden avulla voidaan lievittää rahoitukseen ja toteutukseen liittyviä riskejä ja varmistaa suunniteltujen ja toteutuneiden infrastruktuurimenojen läpinäkyvyys.

               (18)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman. Se on ottanut huomioon ei ainoastaan niiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–6.

               (19)

               Neuvosto on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)

               Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2, 3, 5 ja 6,

         SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se

               1.

               lujittaa julkisen talouden strategiaa pyrkimällä korjaamaan liiallisen alijäämän kestävällä tavalla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun neuvoston suosituksen mukaisesti; noudattaa eriytettyä, kasvua edistävää lähestymistapaa finanssipolitiikan kiristämiseen asettamalla etusijalle pääomamenot; julkisen talouden vakauttamisen edistämiseksi olisi harkittava tulojen lisäämistä veropohjaa laajentamalla; puuttuu infrastruktuuriin liittyviin rakenteellisiin pullonkauloihin, osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja pk-yritysten luotonsaantiin, jotta voidaan edistää kasvua sekä hyödykkeiden että palvelujen viennin alalla;

               2.

               lisää läpinäkyvyyttä Englannin keskuspankin talouspoliittisen komitean asuntosektorilla harjoittaman makrotason vakavaraisuussääntelyn käytön ja vaikutuksen suhteen; ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet reagoidakseen kiinteistöjen hintojen nopeaan nousuun alueilla, joilla syntyy huomattava osa Yhdistyneen kuningaskunnan talouskasvusta, erityisesti Lontoossa, ja lieventää suuriin asuntolainoihin liittyviä riskejä; seuraa Help to Buy 2 -järjestelmää ja mukauttaa sitä tarvittaessa; harkitsee tontti- ja kiinteistöverotuksen uudistusta, mukaan lukien kiinteistöjen arvon uudelleenarvostustoimenpiteet asuntomarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi. jatkaa toimenpiteitä asuntojen tarjonnan lisäämiseksi;

               3.

               pitää voimassa nuorisotakuuta koskevan sitoumuksen, erityisesti parantamalla työnantajien tarvitsemaa osaamista; varmistaa työnantajien sitoutumisen tehostamalla puuttumista osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen siten, että tarjotaan edistyneempää ja tasokkaampaa osaamista ja lisätään oppisopimuskoulutuksen tarjontaa; vähentää sellaisten nuorten osuutta, joilla on vain vähäiset perustaidot;

               4.

               jatkaa toimia pienituloisissa kotitalouksissa elävien lasten köyhyyden vähentämiseksi varmistamalla, että yleistuki (Universal Credit) ja muut sosiaaliturvauudistukset tarjoavat riittäviä etuuksia, joihin liittyy selkeät työnteon kannustimet ja tukipalvelut; parantaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuutta;

               5.

               jatkaa toimia, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä pankeista että muista rahoituslähteistä; varmistaa uuden liikepankin (Business Bank) tuloksellisen toiminnan ja tukee haastajapankkien pääsyä markkinoille;

               6.

               toteuttaa kansalliseen infrastruktuurisuunnitelmaan perustuvia jatkotoimia parantamalla suunnittelumenettelyjen ennakoitavuutta ja selkeyttämällä rahoitussitoumuksia; varmistaa läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden antamalla suunnitelman toteuttamisesta tietoa johdonmukaisesti ja ajoissa.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. C. PADOAN

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUVL C 217, 30.7.2013, s. 93.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.