               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 519 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Alankomaiden vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Alankomaiden vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Alankomaat kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Alankomaiden olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Investointitoimenpiteet ja palkkojen nousua tukevat toimenpiteet edistävät euroalueelle annetun suosituksen 1 noudattamista euroalueen tasapainottamisen osalta, verotusta koskevat toimenpiteet edistävät euroalueelle annetun suosituksen 2 noudattamista aggressiivisen verosuunnittelun torjunnan osalta, ja velanoton suosimisen vähentäminen kotitaloussektorilla edistää euroalueelle annetun suosituksen 4 noudattamista siltä osin kuin on kyse velanoton suosimisen vähentämisestä verotuksessa.

               (3)Alankomaita koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  3
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu
                  4
               , jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Epätasapainot liittyvät suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään, ja ne vaikuttavat myös muihin maihin. Yksityinen velka suhteessa BKT:hen on talouskasvun ansiosta edelleen vähentynyt sekä yritysten että kotitalouksien osalta, mutta velan määrä on edelleen suuri. Kotitalouksien nimellisvelka kuitenkin kasvaa hitaasti asuntojen hintojen nousun seurauksena.

               (4)Alankomaat toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  6

               (6)Alankomaihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus odottaa vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, supistuu 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  7
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan, joka oli 52,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, odotetaan supistuvan 44,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ylijäämä, joka oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, supistuu ensin 0,7 prosenttiin vuonna 2019 ja sen jälkeen 0,2 prosenttiin vuonna 2020, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Alankomaiden vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan olisi tärkeää hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa investointien kasvusuuntauksen tukemiseksi noudattaen samalla julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta.

               (7)Pitkäaikaishoitoon liittyvien julkisten menojen ennustettu kasvu viittaa siihen, että julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu keskimääräinen riski. Hallitus siirsi vuonna 2015 suuren osan pitkäaikaishoidon järjestelmästä kunnille parantaakseen järjestelmän tehokkuutta ja vähentääkseen julkisia menoja. Tämän uudistuksen vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen on tarpeen seurata.

               (8)Alankomaiden talletussuojarahasto on itsenäinen oikeushenkilö, jonka varat ovat marraskuusta 2018 lähtien olleet valtiovarainhallintoon avatulla tilillä, jolle ne siirrettiin Alankomaiden keskuspankissa olleelta erillistililtä. Talletussuojarahaston varat on kerrytetty vähitellen. Niiden tämänhetkinen määrä on noin 1 miljardi euroa, ja pankkien on tarkoitus maksaa rahastoon vielä 4 miljardia euroa vuoteen 2024 mennessä. Rahaston varat on sijoitettava vähäriskisistä omaisuuseristä muodostuvaan hajautettuun salkkuun talletussuojadirektiivin mukaisesti. Rahaston tilin siirtäminen vähentää bruttovelan määrää, mutta sillä ei ole vaikutusta julkisen talouden alijäämään. Siirron ansiosta valtiovarainhallinto voi käyttää rahaston varoja julkisten menojen rahoittamiseen, mutta sen on asetettava varat saataville tilanteessa, jossa on tarpeen maksaa korvauksia tallettajille tai rahoittaa rahaston lakisääteisiin tehtäviin kuuluvia toimenpiteitä, millä saattaa olla vaikutusta rahoitusvakauteen.

               (9)Alankomaiden kotitalouksilla on suuria asuntoihin ja eläkkeisiin liittyviä epälikvidejä omaisuuseriä yhdistettynä suureen kotitalouksien velkaan. Pitkät taseet tekevät kotitalouksista alttiita rahoitusmarkkinoiden ja talouden häiriöille. Kotitalouksien suuren velkaantuneisuuden taustalla ovat paitsi asuntolainakorkoihin perustuva avokätinen verohelpotus myös hyvin toimivan keskisegmentin puuttuminen vuokramarkkinoilta sekä suuret pakolliset eläkesäästöt. Keskeinen haaste kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen puuttumiselle ovat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka ohjaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Vuodesta 2012 on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla tähän ongelmaan puututaan osittain. Ilmoitetusta asuntolainakorkojen verovähennyskelpoisuuden nopeutetusta supistamisesta on annettu laki, jota aletaan soveltaa vuonna 2020. Asuntolainoihin liittyvä verohelpotus tarjoaa tästä huolimatta edelleen huomattavan edun, ja sen seurauksena on yhä se, että kotitaloudet suosivat merkittävässä määrin velanottoa. Samaan aikaan yksityiset vuokra-asuntomarkkinat, jotka ovat ainoa tukea saamaton segmentti, ovat edelleen heikosti kehittyneet, ja niiden osuus kaikista asunnoista on 13 prosenttia. Vuokramarkkinoilla ei ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen.

               (10)Vaikka eläkejärjestelmä toimii eläkkeiden riittävyyden ja julkisen talouden kestävyyden näkökulmasta hyvin, siinä on puutteita, jotka liittyvät ylisukupolviseen oikeudenmukaisuuteen, eläkeoikeuksien läpinäkyvyyteen ja järjestelmän joustavuuteen. Lisäksi työeläkemaksut ovat korkeita ja vaihtelevat eläkerahastojen tuloksen mukaan. Näin ollen maksut voivat vaikuttaa kotitalouksien menoihin suhdanteita voimistavalla tavalla. Eläkejärjestelmän uudistus voisi elinkaaren aikana johtaa pienempiin pakollisiin eläkemaksuihin ja vakaampaan kulutukseen (ns. ”kulutuksen tasoittamiseen”). Hallitus aikoo uudistaa eläkejärjestelmän toista pilaria huomattavasti. Tavoitteena on parantaa kattavuutta ja luoda entistä läpinäkyvämpi, joustavampi ja vakuutusmatemaattisesti oikeudenmukaisempi järjestelmä. Asuntomarkkinoilla toimivien laitosten ja eläkejärjestelmän samanaikaisella uudistamisella voitaisiin lyhentää kotitalouksien taseita ja vähentää kotitaloussektorin alttiutta rahoitusmarkkinoiden ja talouden häiriöille. Tällä olisi myönteisiä vaikutuksia myös makrotalouden häiriönsietokykyyn ja talouskasvuun.

               (11)Vähäisestä työttömyydestä, avoimien työpaikkojen suuresta osuudesta ja kasvavasta työvoimapulasta huolimatta palkkojen nimelliskasvu on toistaiseksi pysynyt maltillisena (1,1 prosenttia vuonna 2017 ja 2,4 prosenttia vuonna 2018). Työehtosopimusten mukaiset palkat nousivat keskimäärin 2,1 prosenttia vuonna 2018. Sen sijaan julkisen sektorin palkat nousivat tätä nopeammin (3 prosenttia vuoden 2018 jälkipuoliskolla). Lisäksi julkisella sektorilla neuvoteltiin palkkasopimukset, joiden seurauksena kaikkien valtionhallinnon virkamiesten palkkojen nimelliskasvu on kahden vuoden jaksolla 7 prosenttia. Alemman perusasteen opettajien palkankorotuksiin on osoitettu lisärahoitusta. Lisäksi hallitus on hyväksynyt useita verotuksellisia toimenpiteitä, joilla vähennetään työhön kohdistuvaa verorasitusta ja pyritään lisäämään työssä käyvien käytettävissä olevia nettotuloja. Kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen lisääminen entisestään vahvistamalla palkkojen nousua tukevia olosuhteita ja eläkejärjestelmän toisen pilarin uudistaminen sen läpinäkyvyyden, ylisukupolvisen oikeudenmukaisuuden ja häiriönsietokyvyn parantamiseksi tukisivat kotimaista kysyntää ja edistäisivät euroalueen tasapainottamista.

               (12)Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, kuten vuonna 2019 annetussa euroaluetta koskevassa suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Alankomaat on toteuttanut toimenpiteitä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mutta Alankomaiden kautta maksettujen osinkojen, rojaltien ja korkojen suuri määrä viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Suuri osa suorista ulkomaisista sijoituksista on erillisyhtiöiden hallussa. Koska EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suoritettaviin rojalti- ja korkomaksuihin ei sovelleta lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Ilmoitus verotusta koskevasta uudistusohjelmasta, jossa otetaan käyttöön rojalti- ja korkomaksuista perittävä lähdevero tapauksissa, joissa on kyse väärinkäytöksestä tai matalan verotuksen lainkäyttöalueille suoritettavista maksuista, on myönteinen askel aggressiivisen verosuunnittelun vähentämiseksi, ja ohjelman toteutusta olisi seurattava tiiviisti.

               (13)Työllisyyden kasvu on viime vuosina ollut seurausta pääasiassa tilapäisten työpaikkojen ja itsenäisen ammatinharjoittamisen lisääntymisestä, joskin vakituisessa työsuhteessa olevien työllisyyden kasvu on viime aikoina ollut tilapäisessä työsuhteessa olevien työllisyyden kasvua nopeampaa. Joustavien työmuotojen osuus on kuitenkin edelleen suuri, ja ne muodostavat merkittävän osan työmarkkinoista. Määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri, ja yksinyrittäjien määrä kasvaa nopeasti. Tämän taustalla ovat sovellettavan työlainsäädännön ja työsuojelun suuret erot samoin kuin vero- ja sosiaaliturvalainsäädännön erot. Hallitus on hyväksynyt toimenpidepaketin (työmarkkinatasapainoa koskeva lakiluonnos Wet Arbeidsmarkt in Balans), jolla on tarkoitus helpottaa vakituisten työntekijöiden palkkaamista ja rajoittaa joustavien sopimusten joustavuutta. Parlamentin hyväksyttyä toimenpiteet niiden toteuttamista (lain on tarkoitus tulla voimaan vuonna 2020) olisi seurattava tiiviisti. Lisäksi on ilmoitettu toimenpiteistä, joilla lievennetään työnantajien velvoitetta maksaa työntekijöille sairausajan palkkaa kahden vuoden ajan. Muita konkreettisia toimenpiteitä ei tähän mennessä kuitenkaan ole hyväksytty. Jotkin näistä institutionaalisista tekijöistä luovat näin yhä taloudellisia kannustimia, joiden vuoksi työntekijät ryhtyvät itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi tai suosivat yksinyrittäjyyttä. Itsenäiset ammatinharjoittajat ovat muita useammin alivakuutettuja työkyvyttömyyden, työttömyyden ja ikääntymisen varalta, mikä saattaa vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyteen pitkällä aikavälillä. Lisäksi näennäisyrittäjyyttä torjuvien toimenpiteiden toteuttamista on lykätty vuoteen 2020.

               (14)Vaikka työmarkkinat toimivat yleisesti ottaen hyvin, merkittävänä haasteena on edelleen työhön liittyvien yhtäläisten mahdollisuuksien ja aktiivisen osallisuuden edistäminen. Tämä koskee etenkin maahanmuuttajataustaisia henkilöitä sekä työmarkkinoiden laitamilla tai niiden ulkopuolella olevia henkilöitä. Lisäksi työmarkkinoilla on edelleen hyödyntämätöntä työvoimapotentiaalia, erityisesti osa-aikatyötä tekevien naisten suuressa ryhmässä.

               (15)Tekninen ja digiosaaminen sekä pätevät ammattilaiset ovat Alankomaiden talouden innovaatiovalmiuden ja tuottavuuden kasvun kannalta ratkaisevassa asemassa. Tämä vuoksi on tarpeen investoida nykyistä enemmän koulutukseen, myös digitaalisiin taitoihin liittyvään koulutukseen, ja edistää joustavia jatko- ja uudelleenkouluttautumismahdollisuuksia. Yhteiskunnan innovointivalmiuksien parantaminen edellyttää myös investointeja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan alojen koulutukseen. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää lisätä investointeja osaamiseen ja koulutukseen, jotta voidaan parantaa työmarkkinoiden laitamilla olevien pääsyä työmarkkinoille ja heidän työllistettävyyttään ja samalla edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja aktiivista osallisuutta.

               (16)Alankomaiden tutkimus- ja kehittämisinvestointien intensiteetti on noussut yli 2 prosenttiin, mutta se on edelleen selvästi alle kansallisena tavoitteena olevan 2,5 prosentin tason ja myös alle parhaiten suoriutuvien maiden tason. Tuottavuuden osalta Alankomaat on yksi parhaiten suoriutuvista maista monilla aloilla. Tuottavuuden jatkuva kasvu riippuu sen vuoksi erittäin voimakkaasti innovoinnista. Tällaista kasvua tukisivat etenkin yksityisen sektorin lisäpanostukset tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin.

               (17)Energiakäänne ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen edellyttävät huomattavia investointeja kestävämmän ja resurssitehokkaamman talouskehityksen varmistamiseksi. Alankomaat todennäköisesti ylittää vuodeksi 2020 asetetut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteensa, mutta vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä. Vuodeksi 2020 asetettuja primäärienergiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita ei saavuteta ilman lisätoimenpiteitä. Alankomaiden kansallisessa energiasopimuksessa vuodeksi 2023 asetettu uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite on todennäköisesti saavutettavissa merituulipuistoihin tehtävien investointien ansiosta. Alankomaiden hallituksen tavoitteena on hyväksyä vuoden 2019 loppuun mennessä kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma, joka antaa vuoteen 2030 asti ulottuvan yleiskuvan Alankomaiden investointitarpeista energiaunionin eri ulottuvuuksien osalta, mukaan lukien uusiutuva energia, energiatehokkuus, energian toimitusvarmuus ja ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen.

               (18)Liikenneruuhkat aiheuttavat edelleen ongelmia Alankomaissa. Maa on tiheään asuttu, ja sillä on kehittynyt infrastruktuuri. Alankomaat on myös EU:n logistiikan kannalta tärkeässä asemassa, sillä EU:n suurin satama sijaitsee Rotterdamissa ja yksi EU:n suurimmista lentoasemista Schipholissa. Liikenneruuhkia on vähennetty rakentamalla lisäinfrastruktuuria, mutta ne aiheuttavat edelleen suuria yhteiskunnallisia kustannuksia ja niissä hukkautuu runsaasti aikaa.

               (19)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Alankomaat voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla.

               (20)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Alankomaiden talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Alankomaille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia. Tämä on osoitus siitä, että unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (21)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  9
               , että Alankomaiden odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (22)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3. Kyseiset suositukset edistävät myös euroalueelle annettujen suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla finanssipoliittisilla toimilla pyritään muun muassa puuttumaan epätasapainoihin, jotka liittyvät vaihtotaseen ylijäämään,

               SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.vähentää velanoton suosimista kotitaloussektorilla ja asuntomarkkinoiden vääristymiä, myös tukemalla yksityisen vuokra-asuntosektorin kehittämistä; varmistaa, että eläkejärjestelmän toisen pilarin läpinäkyvyyttä, sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja häiriönsietokykyä parannetaan; lisää kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja muun muassa edistämällä palkkojen nousua tukevia olosuhteita työmarkkinaosapuolten asemaa kunnioittaen; puuttuu verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa aggressiivista verosuunnittelua erityisesti toiseen maahan tapahtuvien maksujen välityksellä, etenkin toteuttamalla ilmoitetut toimenpiteet;

               2.vähentää yksinyrittäjäksi ryhtymisen kannustimia ja edistää samalla riittävää sosiaaliturvaa yrittäjille sekä torjuu näennäisyrittäjyyttä; kehittää kokonaisvaltaista elinikäistä oppimista ja parantaa etenkin työmarkkinoiden laitamilla ja niiden ulkopuolella olevien taitoja;

               3.hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa investointien kasvusuuntauksen tukemiseksi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen; keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan etenkin yksityisellä sektorilla tehtävään tutkimukseen ja kehittämiseen, uusiutuvaan energiaan, energiatehokkuuteen, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisstrategioihin sekä liikenteen pullonkaulojen poistamiseen.

               Tehty Brysselissä

                      Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 522 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Portugalin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Portugalin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Portugali kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Portugalin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittäminen määritettyihin osa-alueisiin ja satunnaistulojen käyttäminen julkisen velan vähentämiseen edistävät euroalueelle annetun suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen ja puskureiden palauttamisen osalta. Toimenpiteet, joilla vähennetään työmarkkinoiden segmentoitumista, parannetaan osaamista ja tehostetaan sosiaalista turvaverkkoa edistävät euroalueelle annetun suosituksen 3 noudattamista työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun järjestelmien toiminnan osalta. Sääntelystä aiheutuvien rasitteiden vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet edistävät euroalueelle annetun suosituksen 1 noudattamista siltä osin kuin on kyse liiketoimintaympäristön ja tuottavuuden parantamisesta euroalueen tasapainottamiseksi. Maksukyvyttömyys- ja takaisinperintämenettelyjen tehostaminen edistää euroalueelle annetun suosituksen 4 noudattamista järjestämättömien lainojen vähentämisen osalta.

               (3)Portugalia koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  3
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu
                  4
               , jonka tulokset julkaistiin samaten 27 päivänä helmikuuta 2019. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri ulkomainen nettovelka, yksityinen ja julkinen velka sekä järjestämättömien lainojen suuri osuus ovat haavoittuvuustekijöitä tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Politiikkatoimia tarvitaan edelleen. Erityisesti on pantava täytäntöön suunnitelmat järjestämättömien lainojen määrän vähentämisestä ja liiketoimintaympäristön parantamisesta. Monien uudistussuunnitelmien hyväksyminen ja täytäntöönpano edellyttävät seurantaa. Näihin kuuluvat muun muassa julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi toteutettavat finanssipoliittiset ja rakenteelliset uudistukset.

               (4)Portugali toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  6

               (6)Portugaliin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Portugali aikoo vuoden 2019 vakausohjelmansa perusteella saavuttaa vuonna 2019 julkisen talouden alijäämän, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2020 ylijäämän, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja parantaa tilannetta edelleen niin, että ylijäämä on vuoteen 2022 mennessä kasvanut 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Suunnitelmissa on otettu vain osittain huomioon pankkitukitoimien potentiaaliset alijäämää kasvattavat vaikutukset vuodesta 2020 eteenpäin. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuoden 2019 tavoitteesta, joka on 0,25 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen, siten että vuodesta 2020 eteenpäin tavoitteena on rakenteellisin luvuin tasapainossa oleva rahoitusasema), on tarkoitus saavuttaa vuonna 2020. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 118,6 prosenttia vuonna 2019, 115,2 prosenttia vuonna 2020 ja 103,7 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2019 ja 2020 uskottava ja seuraavina vuosina suotuisa. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Vuoden 2019 vakausohjelmassa ei anneta tietoja siitä, millaisia julkistaloudellisia vaikutuksia niillä poikkeuksellisilla menoilla on, joita aiheutuu vuoden 2017 laajojen maastopalojen seurauksena toteutettavista ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on suojata Portugalin aluetta maastopaloilta. Portugalin viranomaiset toimittivat kuitenkin 9 päivänä toukokuuta 2019 päivätyllä kirjeellä riittävät tiedot näiden julkiselle taloudelle aiheutuvien lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Kirjeessä todetaan etenkin, että vuoden 2018 talousarvion toteutukseen sisältyy poikkeuksellisia menoja ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus suojata Portugalin aluetta maastopaloilta, ja että nämä menot ovat noin 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kirjeessä eritellään hätätilanteiden hallintaan liittyvät kertaluonteisiksi toimenpiteiksi luokitellut menot ja ennaltaehkäisyyn liittyvät menot. Koska maastopalojen ehkäisystä aiheutuvat menot ovat luonteeltaan integroituja ja suorassa yhteydessä vuoden 2017 laajoihin maastopaloihin, niihin voitaisiin harkita sovellettavan erityiskohtelua epätavallista tapahtumaa koskevan lausekkeen perusteella. Komission mukaan ennaltaehkäisyyn liittyvien toimenpiteiden osalta hyväksyttävät lisämenot vuonna 2018 ovat 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännökset kattavat tällaiset lisämenot, sillä ennennäkemättömän laajat maastopalot katsotaan niiden mukaan epätavalliseksi tapahtumaksi, jonka vaikutus Portugalin julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on siksi pienennetty vuoden 2018 osalta, jotta nämä lisäkustannukset voidaan ottaa huomioon.

               (8)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Portugalille sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                nimellinen kasvu on enintään 0,7 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suositellusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019.

               (9)Portugalin pitäisi saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 1,5 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että Portugali poikkeaa tästä vaatimuksesta merkittävästi vuonna 2020, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Samaan aikaan Portugalin ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2019, mikä johtuu 0,25 prosentin sallitusta vuotuisesta poikkeamasta, mutta sen ei alustavan näytön perusteella ennusteta noudattavan velkasääntöä vuonna 2020. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2019 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi tärkeää.

               (10)Portugalin julkisen talouden kestävyyden parantamisen edellytyksenä on jatkuva kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen. Lisäksi julkisen talouden laatua voidaan parantaa ja menojen kasvua edistävää vaikutusta lisätä tukemalla investointeja (ks. jäljempänä). Julkiset investoinnit ovat vuonna 2018 tapahtuneesta kasvusta huolimatta edelleen EU:n normeihin nähden hyvin vähäisiä ja jatkuvasti alle hallituksen omien tavoitteiden. Sitoumusten valvontaa koskevan lain täytäntöönpanon varmistaminen, budjettikehyslain tinkimätön ja oikea-aikainen täytäntöönpano sekä toiminnan rationalisointipyrkimysten jatkaminen ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä menojen valvonnan parantamisen ja varainkäytön tehostamisen kannalta. Viimeaikaisilla alhaalta ylöspäin suuntautuvilla tiettyjä aloja koskevilla yksittäisillä menojen uudelleenarvioinneilla on saatu yleisesti ottaen aikaan vain vähän tehokkuussäästöjä. Suurempien tehokkuussäästöjen saamiseksi menoja olisi Portugalin julkisen talouden kehyksessä arvioitava jatkossa säännöllisesti uudelleen. Lisäksi tarvitaan nykyistä syvemmälle meneviä uudistuksia, joilla parannetaan tehokkuutta, sekä selkeä ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa, jolla kokonaismenot pidetään kurissa. Näiden toimien olisi pitkälti perustuttava julkishallinnon uudistusstrategiaan, jolla pyritään sovittamaan julkisen sektorin henkilöstömäärä paremmin yhteen tehokkaan palvelutarjonnan tarpeen kanssa. Tässä yhteydessä olisi muun muassa tuettava henkilöstön uudelleensijoittamista ja -kouluttamista, korostettava henkilökohtaisten ansioiden merkitystä ja pyrittävä tekemään julkishallinnosta houkutteleva työpaikka korkean osaamistason työntekijöille.

               (11)Portugalin julkiseen talouteen kohdistuu jatkuvasti paineita epäsuotuisan väestönkehityksen, erityisesti väestön ikääntymisen, vuoksi, ja tilanne vaikuttaa kielteisesti etenkin eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyteen. Vaikka aiemmilla uudistuksilla on parannettu eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä, käynnissä olevat erityiseläkkeiden korotukset ja varhaiseläkeuudistukset ovat johtaneet siihen, että väestön ikääntymisestä johtuvan kasvusuuntauksen lisäksi eläkemenoja on kasvatettu päätösperäisesti. Eläkejärjestelmän yleinen kestävyys voi vaarantua, jos riittäviä kompensoivia toimenpiteitä ei toteuteta. Terveydenhuoltoalalla edistettiin vuonna 2018 edelleen kustannustehokkuutta muun muassa lisäämällä keskitettyjen hankintojen sekä rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarien käyttöä. Samaan aikaan sairaaloilla on kuitenkin jatkuvasti suuria maksurästejä, jotka johtuvat budjettisuunnitteluun ja -toteutukseen sekä kirjanpidon valvontaan ja toiminnan johtamiseen liittyvistä puutteista. Sairaaloiden maksurästit vähenivät tilapäisesti vuonna 2018 huomattavien ylimääräisten maksusuoritusten seurauksena. Vuodeksi 2019 on laadittu uusi ohjelma, jolla pyritään puuttumaan sairaaloiden maksurästeihin rakenteellisin toimenpitein ottamalla käyttöön julkisia sairaaloita varten uusi hallintomalli ja kasvattamalla samaan aikaan huomattavasti niiden vuotuisia talousarvioita. Se, pystytäänkö ohjelmalla hidastamaan sairaaloiden maksurästien kertymistä lyhyellä aikavälillä ja siten varmistamaan niiden kokonaismäärän rakenteellinen väheneminen, riippuu ratkaisevasti ohjelman oikea-aikaisesta ja tehokkaasta toteuttamisesta.

               (12)Valtion omistamien yritysten nettotulojen kasvattaminen ja niiden velkojen vähentäminen auttaisivat lisäämään Portugalin julkisen talouden kestävyyttä. Viranomaisten suunnitelmana on, että valtion omistamien yritysten nettotulot saatetaan kokonaistasolla lähelle tasapainoa vuonna 2019, mikä merkitsee viivettä verrattuna aiempiin ilmoituksiin, joiden mukaan tämä tavoite oli tarkoitus saavuttaa jo vuonna 2018. Lisäksi toimenpiteet, joilla on tarkoitus varmistaa alkuperäisten toimintasuunnitelmien noudattaminen, sekä toimet, joilla on tarkoitus varmistaa oikea-aikaisempi, avoimempi ja kattavampi seuranta, ovat viivästyneet ja niihin perustuvia tarvittavia korjaavia toimia on toteutettu hitaasti. Etenkään ei ole huolehdittu riittävästä ennakkoavoimuudesta, joka koskee valtion omistamien yritysten rahoittamista pääomituksen ja lainojen avulla.

               (13)Vaikka käynnissä on joitakin työmarkkinoiden segmentoitumista vähentäviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa työsuojeluviranomaisen vahvistaminen ja julkishallinnossa epävarmoissa työsuhteissa olevien työntekijöiden integrointiohjelman käynnistäminen, määräaikaisessa työsuhteessa olevien työntekijöiden osuus on Portugalissa edelleen selvästi EU:n keskiarvoa suurempi. Hallitus ja työnantajien ja työntekijöiden edustajat ovat sopineet yksityiskohtaisemmista toimenpiteistä, joilla on tarkoitus vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista ja työsuhteiden epävarmuutta sekä edistää työehtosopimusneuvotteluja. Näille toimenpiteille tarvitaan kuitenkin vielä parlamentin hyväksyntä, eikä niistä ole vielä annettu lainsäädäntöä.

               (14)Työmarkkinaolosuhteiden parantuminen on johtanut siihen, että yhä harvemmat ovat vaarassa ajautua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti. Tästä huolimatta tuloerot ovat edelleen suuria ja sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on vähäinen. Vaikka tuloerot ovat Portugalissa kaventumassa, ne ovat edelleen huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Vähimmäistulojärjestelmän riittävyys on EU:n heikoimpia, sillä sen tarjoamat tulot ovat vain 40 prosenttia kansallisesta köyhyysrajasta. Tehottomasti toimiva sosiaalisten tulonsiirtojen järjestelmä voi tarkistamattomana joutua kovalle koetukselle, jos talous taantuu tulevaisuudessa, ja vaikutukset kohdistuisivat tällöin etenkin muita heikoimmassa asemassa oleviin.

               (15)Työntekijöiden matala koulutustaso muodostaa esteen investoinneille ja tuottavuuden kasvulle. Noin 50 prosentilla 25–64-vuotiaista on matala koulutustaso, eli osuus ylitti selvästi unionin keskiarvon (22 prosenttia) vuonna 2018. Yritysten mukaan merkittävänä esteenä niiden investoinneille on ammattitaitoisen henkilöstön vähäinen saatavuus. Erityisesti aikuiskoulutuksen alalla voitaisiin toteuttaa lisätoimia matalan koulutustason omaavien aikuisten (joiden osallistuminen koulutukseen on alle unionin keskiarvon) saamiseksi koulutuksen piiriin ja tarjota kohdennettuja julkisia kannustimia myös pienille ja keskisuurille yrityksille, jotta nämä kouluttaisivat henkilöstöään. Digiosaaminen muodostaa erityisen haasteen, sillä 50 prosentilla Portugalin väestöstä ei ole digitaalisia perustaitoja, kun unionin keskiarvo on 43 prosenttia. Investoinnit yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, myös infrastruktuuriin, ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä parantamaan työllistettävyyttä ja lisäämään sosiaalista liikkuvuutta.

               (16)Toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään osallistumista korkea-asteen koulutukseen muun muassa kasvattamalla merkittävästi apurahojen määrää, toteutetaan parhaillaan osana toimia, joiden tavoitteena on lisätä korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrää. Portugalissa 30–34-vuotiaista 33,5 prosenttia on suorittanut korkea-asteen tutkinnon, eli osuus on edelleen alle EU:n keskiarvon (40,7 prosenttia). Tämä osuus on pitkään ollut alhainen etenkin tieto- ja viestintätekniikan, luonnontieteiden, matematiikan ja tilastotieteen aloilla, millä voi olla kielteisiä vaikutuksia Portugalin tuottavuuden kasvuun ja innovointikapasiteettiin. Vaikka hallitus yrittää puuttua ongelmaan lisäämällä näiden alojen opiskelupaikkojen määrää ja tarkastelemalla uudelleen korkea-asteen koulutusjärjestelmää, lisätoimia tarvitaan.

               (17)Kun tarkastellaan rahoitusjärjestelmää, järjestämättömien lainojen osuus on 11,3 prosenttia, eli se on edelleen suhteellisen suuri. Useimmat pankit ovat kuitenkin edistyneet huomattavasti järjestämättömien lainojen vähentämistä koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa. Ongelmallisten omaisuuserien jälkimarkkinat piristyivät, ja pankit myös nopeuttivat tappiokirjauksiaan ja järjestämättömien lainojensa laadun parantamista. Järjestämättömien yrityslainojen osuus kaikista järjestämättömistä lainoista on pysynyt jatkuvasti suurena (65 prosenttia). Viranomaiset ovat viime vuosina toteuttaneet useita oikeudellisia ja institutionaalisia uudistuksia, jotka koskevat maksukyvyttömyyttä ja velkojen perintää. Maksukyvyttömyysmenettely kestää kuitenkin edelleen keskimäärin pitkään, ja vireillä on yhä runsaasti oikeustapauksia. Oikeudelliset puitteet ja tuomioistuinjärjestelmä vaikuttavat voimakkaasti takaisinperintäprosessiin ja vakuuksien tehokkaan haltuunoton mahdollisuuteen. Takaisinperintämenettelyjen pitkä keskimääräinen kesto rasittaa hintoja, joita markkinat soveltavat järjestämättömiin omaisuuseriin.

               (18)Hallinnon yksinkertaistamiseen tähtääviä uudistuksia ei juurikaan ole toteutettu, sillä tällä osa-alueella on toteutettu enimmäkseen vain sellaisia laaja-alaisia toimia, joissa on kyse menettelyjen muuttamisesta paperittomiksi ja yhden kerran periaatteen soveltamisesta. Etusijalle olisi asetettava etenkin uudistukset, joiden tarkoituksena on vähentää toimitettavien asiakirjojen määrää, sekä uudistukset, joiden tarkoituksena on joko korvata lupajärjestelmät sovellettavien ehtojen noudattamisen vahvistavalla yksinkertaisella ilmoituksella tai – arkaluonteisten alojen tapauksessa – yksinkertaistaa lupamenettelyjä lyhentämällä päätöksentekoaikaa ja ottamalla käyttöön hiljainen hyväksyntä. Tiettyjä aloja koskevien menettelyjen yksinkertaistaminen on edelleen puutteellista. Hallinnolliset maksut ovat yhä liian suuria, etenkin rakennusalalla. Lisäksi julkisten hankintojen suunnitteluun ja seurantaan liittyvät puutteet haittaavat kilpailua. Julkisten hankintojen järjestelmän toimintaa voitaisiin parantaa ottamalla käyttöön jäsennelty määrällinen suunnittelu ja varmistamalla hankintasopimusten täytäntöönpanovaiheen tiiviimpi valvonta. Vaikka suorahankinnat vähenivät huomattavasti vuosina 2017–2018, niitä käytetään edelleen paljon.

               (19)Portugali on rahoitustukiohjelmansa yhteydessä pyrkinyt keventämään tarkasti säänneltyjen ammattien sääntelyä erityisesti vuoden 2013 puitelailla. Joissakin tapauksissa sääntelyn keventäminen kuitenkin pysähtyi tai säätelyrasitteet jopa lisääntyivät, kun yksittäisistä ammateista annettiin erillissääntöjä ja yritysryhmiä koskeva kielto otettiin käyttöön. Yritys- ja asiantuntijapalveluihin kohdistuu edelleen sääntelystä ja hallinnosta johtuvia rajoituksia, jotka voivat olla kilpailun, hintatason, innovoinnin ja palvelujen laadun kannalta ongelmallisia. Tähän mennessä ei ole ilmoitettu uudistussuunnitelmista, joilla vastattaisiin komission suosituksiin
                  8
                asiantuntijapalvelujen sääntelystä tai OECD:n (yhteistyössä Portugalin kilpailuviranomaisen kanssa) vuonna 2018 laatimaan arviointiraporttiin, joka koskee kilpailua Portugalin itsesäännellyissä ammateissa.

               (20)Yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta ovat viime vuosina parantuneet, ja niiden yritysten osuus, jotka ilmoittavat rahoituksen saannin suurimmaksi investointien esteeksi, vastaa nyt EU:n keskiarvoa. Portugalin viranomaiset käynnistivät ja tehostivat useita tämän alan aloitteita, joihin kuuluvat muun muassa Capitalizar-ohjelma ja eräät muut tietyntyyppisille yrityksille tai tietyille aloille suunnatut ohjelmat. Portugalilaiset yritykset käyttävät kuitenkin edelleen runsaasti omia varojaan investointien rahoittamiseen, ja pankkilainoista merkittävä määrä päätyy yrityksiin, joiden tuottavuus on hyvin alhainen. Sijoitettu pääoma työntekijää kohti on vähäinen, mikä on merkittävä este Portugalin talouden tuotantorakenteen parantamiselle. Tässä yhteydessä on tärkeää, että tuotannollisia investointeja lisätään ja että ne suunnataan vähitellen uudelleen sellaisiin yrityksiin, joilla on kasvupotentiaalia, ja aloille, joilla tuottavuus on hyvä. Vaikka muista lähteistä peräisin oleva rahoitus, kuten riskipääoma ja oma pääoma, on viime vuosina lisääntynyt, sen määrä on edelleen selvästi EU:n keskiarvoa pienempi.

               (21)Oikeuslaitos on muuttumassa tehokkaammaksi, mutta sillä on edelleen ratkaistavanaan kriittisiä haasteita, jotka liittyvät pitkiin käsittelyaikoihin ja käsittelyä odottavien asioiden suureen määrään erityisesti hallinto- ja verotuomioistuimissa. Korruption kitkeminen jatkuu, mutta korruption torjunta on edelleen ongelma koordinoidun strategian puuttumisen ja vastuun hajauttamisen vuoksi.

               (22)Tutkimus- ja kehittämisinvestoinnit ovat hiljattain jälleen vilkastuneet, mutta ne eivät edelleenkään riitä parantamaan Portugalin kansallista tutkimus- ja innovointijärjestelmää. Tutkimus- ja kehittämismenojen osuus suhteessa BKT:hen supistui vuosien ajan, mutta se on viime aikoina jälleen kasvanut, ja vuonna 2017 tutkimus- ja kehitysintensiteetti oli yrityssektorilla hieman suurempi kuin julkisen sektorilla. Portugali on edistynyt vain vähän talouden rakenteensa parantamisessa siten, että arvonlisäyksestä aiempaa suurempi osuus on peräisin korkean teknologian valmistusteollisuudesta ja osaamisintensiivisistä palveluista. Aineettomaan omaisuuteen tehtävien investointien edistäminen tarjoaa Portugalille merkittäviä mahdollisuuksia investointien ja tuottavuuden kasvun lisäämiseen. Tällaisia ovat muun muassa investoinnit paitsi tutkimukseen ja kehittämiseen myös johtamistaitoihin, finanssiosaamiseen ja digitaalisiin taitoihin, joiden ansiosta yritykset voivat kasvaa, lisätä innovointikapasiteettiaan ja päästä vientimarkkinoille.

               (23)Riittämättömät meri- ja rautatieyhteydet heikentävät vientiyritysten mahdollisuuksia hyödyntää kaikkia sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Portugali on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi luontainen merenkulun saapumismaa erityisesti Atlantin yli suuntautuvilla reiteillä. Sinetissä ja Barreirossa (Terminal Vasco da Gama) sijaitseviin uusiin konttiterminaaleihin ajoissa tehtävillä investoinneilla ja muissa Portugalin tärkeissä satamissa (Viana do Castelo, Leixões, Aveiro, Figueira da Foz ja Setúbal) käynnissä olevien investointihankkeiden päätökseen saattamisella voitaisiin lisätä näiden satamien konttien käsittelykapasiteettia. Rautatieliikennettä hyödynnetään edelleen hyvin vähän liikenneyhteyksissä Espanjaan (sekä itä–länsi- että pohjoinen–etelä-käytävillä). Portugalin kansainvälistä rautatieliikennettä voitaisiin parantaa laatimalla Iberian niemimaan kattava kokonaissuunnitelma. Tässä yhteydessä olisi määritettävä välivaiheet, terminaalit ja ne yhteydet, joiden ansiosta voidaan hyötyä Espanjan rataverkkoon tehdyistä parannuksista, sekä edistettävä Kansainvälisen rautatieliiton raideleveyden käyttöä.

               (24)Resurssitehokkuusinvestoinneilla ja ilmastonmuutokseen sopeutumista edistävillä investoinneilla voitaisiin tukea pitkän aikavälin kestävän kasvun saavuttamista. Portugalissa haasteena on edelleen ilmastonmuutoksen haittavaikutusten, kuten tulvien ja metsäpalojen, ennakointi. Vuoden 2020 energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseen liittyy edelleen haasteita, ja vuotta 2017 koskevat tuoreimmat tiedot osoittavat, että energiankulutus on kasvussa. Rakennusten energiatehokkuuden parantamisen ja yritysten energiankulutuksen vähentämisen aloilla on vielä runsaasti tehtävää. Iberian niemimaan energiayhteyksien parantamisella voitaisiin lisätä kilpailua ja helpottaa uusiutuvan energian käyttöä.

               (25)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  9
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Portugali voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot ja syrjäisimpien alueiden erityistilanteen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

               (26)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Portugalin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Portugalille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (27)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               (28)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2019 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4, Kyseiset suositukset edistävät myös euroalueelle annettujen suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla julkisen talouden toimilla edistetään muun muassa suureen julkisen talouden velkaan liittyvien epätasapainojen korjaamista,

               SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020, kun otetaan huomioon sallitut poikkeamat, jotka liittyvät poikkeuksellisiin tapahtumiin, joiden takia myönnetään tilapäinen poikkeama; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen supistamista; parantaa julkisen talouden laatua asettamalla etusijalle kasvua edistävät menot samalla kun se parantaa menojen yleistä valvontaa ja kustannustehokkuutta sekä varmistaa asianmukaisen budjetoinnin, jossa painopiste on etenkin sairaaloiden maksurästien kestävässä vähentämisessä; parantaa valtion omistamien yritysten rahoituksen kestävyyttä ja varmistaa samalla oikea-aikaisemman, avoimemman ja kattavamman seurannan;

               2.hyväksyy toimenpiteitä, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen; parantaa väestön osaamistasoa, etenkin sen digilukutaitoa, muun muassa muokkaamalla aikuiskoulutusta paremmin työmarkkinoiden tarpeita vastaavaksi; lisää korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrää erityisesti tieteen ja tietotekniikan aloilla; parantaa sosiaalisen turvaverkon tehokkuutta ja riittävyyttä;

               3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, rautatieliikenne- ja satamainfrastruktuuriin, vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen ja energiaverkkoyhteyksien lisäämiseen alueelliset erot huomioon ottaen;

               4.varmistaa, että järjestämättömien lainojen vakuudet saadaan realisoitua nopeammin, tehostamalla maksukyvyttömyys- ja takaisinperintämenettelyjä; keventää yrityksille hallinnosta ja sääntelystä aiheutuvia rasitteita pääasiassa vähentämällä toimilupiin liittyviä alakohtaisia esteitä; laatii etenemissuunnitelman, jolla on tarkoitus vähentää tarkkaan säänneltyihin ammatteihin liittyviä rajoituksia; tehostaa hallinto- ja verotuomioistuinten toimintaa, etenkin lyhentämällä menettelyjen kestoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (9)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.11.2019
            COM(2019) 622 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

                  Linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskeva sopimus
                     1
                  , jäljempänä ’Interbus-sopimus’, tuli voimaan 1. tammikuuta 2003. Euroopan unioni on Interbus-sopimuksen osapuoli
                     2
                  .

                  Interbus-sopimus kattaa tällä hetkellä linja-autoilla harjoitettavan satunnaisen kansainvälisen matkustajaliikenteen.

                  Neuvosto valtuutti komission 5. joulukuuta 2014
                     3
                   aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin puolesta Interbus-sopimuksen soveltamisalan laajentamisesta siten, että se koskee myös linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustaja- ja erityismatkustajaliikennettä. Komissio neuvotteli saman neuvoston valtuutuksen nojalla pöytäkirjan, jolla mahdollisuus liittyä Interbus-sopimukseen laajennetaan koskemaan Marokon kuningaskuntaa.

                  Neuvosto hyväksyi 16. heinäkuuta 2018 komission ehdotuksesta päätökset
                     4
                   molempien pöytäkirjojen allekirjoittamisesta.

                  Linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirja’, 20 artiklan 1 kohdassa ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’Marokon kuningaskuntaa koskeva pöytäkirja’, 2 artiklassa määrätään molemmissa seuraavaa: ”Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten Brysselissä 16 päivästä heinäkuuta 2018 alkaen 16 päivään huhtikuuta 2019 asti Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristössä, joka on pöytäkirjan tallettaja.”

                  Ennen allekirjoituskauden päättymistä eli ennen 16. huhtikuuta 2019 ainoastaan yksi Interbus-sopimuksen osapuoli oli allekirjoittanut säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirjan, ja neljä Interbus-sopimuksen osapuolta oli allekirjoittanut Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjan.

                  Säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirjassa määrätään sen voimaantulon osalta, että Interbus-sopimuksen asiaankuuluvia määräyksiä ja erityisesti sen 27 ja 28 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin. Kyseisten määräysten mukaisesti allekirjoittajat hyväksyvät tai ratifioivat sopimuksen omia menettelyjään noudattaen, ja sopimus tulee voimaan pöytäkirjan hyväksyneissä tai ratifioineissa osapuolissa sen jälkeen, kun neljä osapuolta, mukaan lukien EU, on hyväksynyt tai ratifioinut sen. Viittaus sopimuksen allekirjoittajiin merkitsee, että säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirja voi tulla voimaan vasta sen jälkeen, kun vähintään neljä osapuolta on allekirjoittanut sen ja siten hyväksynyt tai ratifioinut sen. Kuten edellä todetaan, säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirjan osalta avatun allekirjoittamiskauden päättymiseen mennessä vain unioni oli allekirjoittanut sen.

                  Marokon kuningaskuntaa koskevassa pöytäkirjassa määrätään, että allekirjoittajat allekirjoittavat, hyväksyvät tai ratifioivat sen omia menettelyjään noudattaen. Siinä ei kuitenkaan määrätä sellaisten osapuolten liittymisestä, jotka eivät ole allekirjoittaneet eivätkä hyväksyneet tai ratifioineet sitä. Kuten edellä todetaan, Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjan osalta avatun allekirjoittamiskauden päättymiseen mennessä kaikki Interbus-sopimuksen osapuolet eivät olleet allekirjoittaneet sitä.

                  Edellä sanottu huomioon ottaen, jollei pöytäkirjojen allekirjoituskausia pidennetä tai poisteta, mikään muu Interbus-sopimuksen osapuoli ei voi allekirjoittaa niitä eikä siten hyväksyä tai ratifioida niitä ja liittyä pöytäkirjojen osapuoliksi. Tällä olisi vakavia seurauksia. Ensinnäkin säännöllistä liikennettä ja säännöllisen erityisliikennettä koskeva pöytäkirja ei voisi tulla voimaan, koska se edellyttää neljää ratifiointia, kun taas neljän Interbus-sopimuksen osapuolen allekirjoittama ja hyväksymä tai ratifioima Marokon kuningaskuntaa koskeva pöytäkirja voisi tulla voimaan, mutta siihen olisi liittynyt vain neljä nykyisistä kahdeksasta osapuolesta, mikä tekisi koko Interbus-sopimuksen hallinnoinnista kohtuuttoman monimutkaisen ja estäisi käytännössä Marokon kuningaskunnan mahdollisuuden solmia sopimussuhteet kaikkien Interbus-sopimuksen osapuolten kanssa.

                  Lisäksi jos Marokon kuningaskunta liittyisi Interbus-sopimukseen ennen kuin kaikki nykyiset Interbus-sopimuksen osapuolet ovat ratifioineet Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjan, tämä loisi käytännössä uuden, suppeamman Interbus-sopimuksen varsinaisen sopimuksen sisälle (eli voimassa olisi Marokon kuningaskunnan ja sellaisten osapuolten kanssa tehty sopimus, joissa pöytäkirja on tullut voimaan, ja sen lisäksi toinen, nykyisten kahdeksan osapuolen kanssa tehty sopimus ilman Marokon kuningaskuntaa). Tällaisesta järjestelystä ei määrätä Interbus-sopimuksessa, ja se tekisi Interbus-sopimuksen hallinnoinnin käytännössä mahdottomaksi. Sen vuoksi olisi aiheellista muuttaa Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklaa siten, että pöytäkirja tulisi voimaan vasta sen jälkeen, kun kaikki osapuolet ovat hyväksyneet tai ratifioineet sen.

                  Koska yksi Interbus-sopimuksen osapuoli eli Pohjois-Makedonian tasavalta on tällä välin muuttanut virallista nimeään, saattaa olla aiheellista muuttaa mainittuja kahta pöytäkirjaa niin, että niissä viittaan kyseiseen osapuoleen sen uudella nimellä.

                  Pöytäkirjojen muuttamisen ei tulisi vaikuttaa jo tehtyjen allekirjoitusten pätevyyteen.

               2. SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Komissio ei ole tehnyt vaikutustenarviointia eikä käyttänyt ulkopuolista asiantuntemusta tässä suosituksessa ehdotetuista muutoksista, koska ne eivät koske mainittujen kahden pöytäkirjan sisältöä.

               3. SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               •Oikeusperusta

                  Oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) ja suhteellisuusperiaate

                  Toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta ei sovelleta, koska asia kuuluu unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Suositusehdotus on yhdenmukainen unionin yhteisen liikennepolitiikan ja muiden ulkoisten politiikkojen kanssa.

               4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei ole.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  5
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskeva sopimus, jäljempänä ’Interbus-sopimus’, hyväksyttiin unionin puolesta 3 päivänä lokakuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä
                  6
               . Interbus-sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.

               2)Neuvosto hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2018 linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta annetun päätöksen (EU) 2018/1195
                  7
                ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta annetun päätöksen (EU) 2018/1211
                  8
               .

               3)Unioni allekirjoitti 11 päivänä huhtikuuta 2019 linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirja’, 24 päivänä syyskuuta 2018 ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’Marokon kuningaskuntaa koskeva pöytäkirja’.

               4)Unionin lisäksi Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Turkki ovat allekirjoittaneet Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjan. Ainoastaan unioni on allekirjoittanut säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirjan.

               5)Molemmat pöytäkirjat oli avattu allekirjoittamista varten 16 päivään huhtikuuta 2019 asti. Jotta sellaiset Interbus-sopimuksen nykyiset osapuolet, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja tehneet mainittua kahta pöytäkirjaa, voisivat allekirjoittaa ja tehdä ne, on aiheellista muuttaa pöytäkirjoja siten, ettei niissä määrätä mitään erityistä ajanjaksoa, jonka aikana ne ovat avattuina allekirjoittamista varten.

               6)Marokon kuningaskuntaa koskevaa pöytäkirjaa olisi aiheellista muuttaa siten, että se tulee voimaan sen jälkeen, kun kaikki nykyiset Interbus-sopimuksen osapuolet ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet sen.

               7)Interbus-sopimuksen osapuoli Pohjois-Makedonian tasavalta on muuttanut virallista nimeään, ja olisi aiheellista ottaa tämä huomioon pöytäkirjojen teksteissä.

               8) Ennen 16 päivää huhtikuuta 2019 tehtyjen pöytäkirjojen allekirjoitusten olisi pysyttävä voimassa.

               9) Sen vuoksi komissiolle olisi annettava valtuudet neuvotella Euroopan unionin puolesta säännöllisen liikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen pöytäkirjaan ja Marokon kuningaskuntaa koskevaan pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan Euroopan unionin puolesta linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehtyyn pöytäkirjaan ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehtyyn pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista siten, että niissä ei määrätä mitään ajanjaksoa, jonka aikana ne ovat avattuina allekirjoittamista varten, ja siten, että yhden Interbus-sopimuksen osapuolen nimen muuttuminen otetaan huomioon, sekä siten, että Marokon kuningaskuntaa koskevan pöytäkirjaan sovelletaan uutta voimaantuloa koskevaa määräystä.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvosto lisää erityiskomitean nimen].

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 321, 26.11.2002, s. 13.

                     (2)

                        Euroopan unionin lisäksi myös seuraavat maat ovat Interbus-sopimuksen osapuolia: Albanian tasavalta, Bosnia ja Hertsegovina, Moldovan tasavalta, Montenegro, Pohjois-Makedonian tasavalta, Turkin tasavalta ja Ukraina, jäljempänä ’Interbus-sopimuksen osapuolet’.

                     (3)

                        SGS14/15073, 5. joulukuuta 2014.

                     (4)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/1195, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2018, linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 214, 23.8.2018, s. 3.)Neuvoston päätös (EU) 2018/1211, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2018, linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 222, 3.9.2018, s. 1.)

                     (5)

                        [LISÄTÄÄN VIITE]

                     (6)

                        Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä lokakuuta 2002, linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) tekemisestä (EYVL L 321, 26.11.2002, s. 11).

                     (7)

                        EUVL L 214, 23.8.2018, s. 3.

                     (8)

                        EUVL L 222, 3.9.2018, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.11.2019
            COM(2019) 622 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta

               LIITE

               neuvotteluohjeet linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan muuttamisesta

               1.Linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) linja-autoilla harjoitettavasta säännöllisestä kansainvälisestä matkustajaliikenteestä ja säännöllisestä kansainvälisestä erityismatkustajaliikenteestä tehdyn pöytäkirjan 20 artiklan 1 kohdassa ja linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan 2 artiklassa 16. huhtikuuksi 2019 vahvistettu allekirjoittamisen määräaika olisi poistettava.

               2.Molemmissa pöytäkirjoissa olevat viittaukset ”entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan” olisi korvattava ilmaisulla ”Pohjois-Makedonian tasavalta”.

               3.Linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen (Interbus-sopimus) muuttamisesta laajentamalla liittymismahdollisuus koskemaan Marokon kuningaskuntaa tehdyn pöytäkirjan olisi tultava voimaan vasta sen jälkeen, kun kaikki nykyiset Interbus-sopimuksen osapuolet ovat tehneet kyseisen pöytäkirjan.

               4.Neuvottelijan olisi löydettävä sopivin muoto kansainväliselle välineelle, jolla muutoksista olisi sovittava. Tämän ei tulisi vaikuttaa jo tehtyihin allekirjoituksiin.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.9.2019
            COM(2019) 407 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemiseksi Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä Mayotten vesille

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Suosituksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio ehdottaa neuvotteluja uudesta sopimuksesta Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välillä Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä EU:n lainkäyttövaltaan kuuluville Mayotten vesille ja Mayotten meriluonnonvaroihin. Komissio aikoo käydä neuvottelut uudesta pääsysopimuksesta samanaikaisesti Seychellien tasavallan kanssa käytävien kestävän kalastuksen kumppanuussopimusta ja sen uutta pöytäkirjaa koskevien neuvottelujen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11. heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/419/EU
                  1
                Mayotten aseman muuttamisesta Euroopan unioniin nähden. Päätös tuli voimaan 1. tammikuuta 2014. Kyseisestä päivämäärästä alkaen Mayotte lakkasi olemasta merentakainen maa ja alue, ja siitä tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 349 artiklassa tarkoitettu unionin syrjäisimpiin alueisiin kuuluva alue. Tämän seurauksena Mayotten talousvyöhyke on osa EU:n vesiä.

               Euroopan unioni ja Seychellit allekirjoittivat tämän seurauksena vuonna 2014 sopimuksen, jolla varmistettiin Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten toiminta Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Mayotten talousvyöhykkeellä.

               Nykyisen sopimuksen mukaan kahdeksan Seychellien alusta voi kalastaa Mayotten vesillä. Sopimus päättyy 6. kesäkuuta 2020. Seychellien laivastoon kuuluvien laivojen omistajien maksamat lupa- ja saalismaksut ovat ainoat uuden sopimuksen mukaiset taloudelliset korvaukset ja Ranska kerää ne käytettäväksi syrjäisimpiin alueisiinsa kuuluvalla Mayottella. Ranska käyttää nämä tulot luodakseen asiaankuuluvan lainsäädäntökehyksen, valvontatoimia ja fyysistä infrastruktuuria sekä tarjotakseen valmiuksien kehittämistä, jotta Mayotten hallinto voi täyttää yhteisen kalastuspolitiikan vaatimukset. Sopimuksella edistetään vastuullista kalastusta EU:n vesillä ja pyritään siten varmistamaan kalavarojen säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen.

                  Tällä sopimuksella ei ole rahoitusvaikutuksia EU:lle.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Seychellien kanssa käytävät neuvottelut uudesta sopimuksesta EU:n lainkäyttövaltaan kuuluville Mayotten vesille pääsystä ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Sopimuksella Seychellien alusten pääsystä Mayotten vesille ei ole rahoitusvaikutuksia EU:lle. Komission Seychellien kanssa tekemän kalastuskumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan jälki- ja ennakkoarvioinnissa
                     2
                   tarkasteltiin kuitenkin myös sitä, miten pääsysopimus on toiminut.

                  Tässä vuonna 2019 tehdyssä arvioinnissa todettiin, että sopimus pääsystä Mayotten vesille olisi uusittava ja samalla olisi laadittava Seychellien kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uusi täytäntöönpanopöytäkirja näiden kahden tekstin teknisten ja taloudellisten edellytysten yhdenmukaistamiseksi.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Seychellien kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjan jälki- ja ennakkoarvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansalaisyhteiskuntaa edustavia kansainvälisiä järjestöjä sekä Seychellien kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Kuulemisia on järjestetty myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa ja erityisesti sen 27. maaliskuuta 2019 pidetyn kokouksen yhteydessä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut ja sisällytetään sopimustekstiin lauseke seuraamuksista, joita sovelletaan, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Sopimuksella Seychellien alusten pääsystä Mayotten vesille ei ole rahoitusvaikutuksia EU:lle.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä.

               •Suositukseen sisältyvien erityissäännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  - neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Seychellien kanssa uuden sopimuksen tekemiseksi Seychellien alusten pääsystä EU:n lainkäyttövaltaan kuuluville Mayotten vesille

                  - komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa

                  - komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti

                  - neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemiseksi Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä Mayotten vesille

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               palauttaa mieleen 11 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Eurooppa-neuvoston päätöksen Mayotten aseman muuttamisesta Euroopan unioniin nähden
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemiseksi Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä Euroopan unionin, tarkemmin Mayotten rannikon edustalla sijaitsevan talousvyöhykkeen, vesille,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komissiolle annetaan lupa neuvotella Seychellien tasavallan kanssa sopimus Seychellien tasavallan lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä unionin, tarkemmin Mayotten rannikon edustalla sijaitsevan talousvyöhykkeen, vesille ja meriluonnonvaroihin.

               2 artikla

               Neuvotteluohjeet ovat tämän päätöksen liitteenä.

               3 artikla

               Neuvottelut käydään kuullen [neuvoston nimeämän erityiskomitean nimi].

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 204, 31.7.2012, s. 131.

                     (2)

                  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5e1b1689-7785-11e9-9f05-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-97941423

                     (3)

                        EUVL L 204, 31.7.2012, s. 131.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.9.2019
            COM(2019) 407 final
            LIITE
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemiseksi Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä Mayotten vesille

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on tehdä sopimus Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välillä Seychellien tasavallan lipun alla purjehtivien kalastusalusten pääsystä Euroopan unionin, tarkemmin Mayotten rannikon edustalla sijaitsevan talousvyöhykkeen, vesille ja meriluonnonvaroihin.

               –Sopimuksessa Seychellien alusten pääsystä EU:n lainkäyttövaltaan kuuluvan Mayotten vesille olisi sen vuoksi määriteltävä puitteet, periaatteet ja tavoitteet, jotka muodostavat sopimuksen pohjan. Sen tulisi sisältää lauseke, jolla kumotaan nykyinen Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välinen pääsysopimus
                  1
               .

               –Jotta uudella sopimuksella varmistettaisiin kestävän ja vastuullisen kalastuksen edistäminen, komissiolle annettavat neuvotteluohjeet perustuvat seuraaviin seikkoihin:

               ·Varmistetaan Seychellien lipun alla purjehtivien alusten pääsy Euroopan unionin, tarkemmin Mayotten rannikon edustalla sijaitsevan talousvyöhykkeen, vesille ja meriluonnonvaroihin sekä myönnetään Seychellien lipun alla purjehtiville aluksille tarvittavat kalastusluvat kalastustoiminnan harjoittamiseen mainitulla talousvyöhykkeellä.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ekologinen kestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat.

               ·Varmistetaan Seychellien lipun alla purjehtivien alusten pääsy meriluonnonvaroihin perustuen samoihin perusteisiin, joita sovelletaan EU:n laivastoon Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) toimivaltaan kuuluvalla alueella, sekä viime vuosina havaittuun kehitykseen.

               ·Sisällytetään sopimukseen lupamaksut, jotka ainoastaan alusten omistajien on maksettava. Seychellien hallitukselle ei pitäisi asettaa rahoitusosuutta.

               ·Varmistetaan, että pöytäkirja edistää kestävää kasvua ja ihmisarvoista työtä kalastusalalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               ·Sisällytetään tekstiin lauseke seuraamuksista, joita sovelletaan, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               –Sopimuksessa olisi erityisesti määriteltävä:

               ·sopimuksen kattama kalastusalue, jonka rajat on mainittava sopimuksen liitteessä

               ·Seychellien lipun alla purjehtiville kalastusaluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet luokittain sekä

               ·lupamaksut, jotka Seychellien lipun alla purjehtivien kalastusalusten on maksettava saadakseen pääsyn unionin vesille ja meriluonnonvaroihin Mayotten rannikon edustalla sijaitsevalla talousvyöhykkeellä sekä tällaisten maksujen ehdot.

                     (1)

                        OJ L167, 6.6.2014, s. 4.


title: Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS komission valtuuttamisesta neuvottelemaan unionin puolesta otsonikerroksen suojelua koskevaan Wienin yleissopimukseen ja otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---  ---pagebreak---