title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
   EUROOPAN KOMISSIO
                                    Bryssel 7.6.2011
                                    SEK(2011) 802 lopullinen
                           Suositus
                 NEUVOSTON SUOSITUS
 Belgian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011
          sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014
                 {SEK(2011) 710 lopullinen}
 ---pagebreak---                                                Suositus
                                       NEUVOSTON SUOSITUS
                      Belgian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011
                              sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto
                    Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
   yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen
   (EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission
           ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020.
           Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia
           keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun
           vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi.
   (2)     Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
           talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä
           lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista3.
           Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin
           ottamaan      yhdennetyt     suuntaviivat   huomioon     kansallisessa     talous-   ja
           työllisyyspolitiikassaan.
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUVL C …, s..
   3
           Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä
           2011/308/EU.
FI                                                 2                                                FI
 ---pagebreak---    (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tammikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen
       kasvuselvityksen. Tästä alkoi uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja
       ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka
       perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.
   (4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2011 julkisen talouden
       vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta
       ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission
       vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusijalle on asetettava
       talousarvioiden tervehdyttäminen ja julkisen talouden kestävyyden palauttaminen,
       työttömyyden vähentäminen työmarkkinauudistusten avulla sekä uudet kasvua
       edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan näihin painopisteisiin
       perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jotka sisällytetään niiden vakaus- tai
       lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
   (5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus
       -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne
       voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
   (6) Belgia toimitti vuosiksi 2011–2014 laaditun vuonna 2011 tarkistetun
       vakausohjelmansa ja vuonna 2011 laaditun kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä
       huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset
       yhteydet on voitu ottaa huomioon.
   (7) Belgian BKT:n kasvu oli vuotta 2008 edeltävällä vuosikymmenellä vahvaa. BKT
       kasvoi tuolloin keskimäärin 2,3 prosentin vuosivauhtia. Maailmanlaajuisen taantuman
       vaikutukset tuntuivat Belgiassa täysimääräisinä vuonna 2009, jolloin maan BKT
       supistui 2,8 prosenttia. Taantuman vaikutukset työllisyyteen olivat kuitenkin
       suhteellisen vähäiset. Tehtyjen työtuntien tilapäinen väheneminen ja työtuntia kohti
       laskettu työn tuottavuuden lasku toimivat puskureina. Vuonna 2009 työllisyys väheni
       0,4 prosenttia mutta kasvoi jälleen vuonna 2010. Sen sijaan työttömyys, joka ennen
       taantumaa oli 7 prosenttia, kasvoi 8,3 prosenttiin vuonna 2010. Elpyminen oli vuonna
       2010 maailmankaupan piristymisen ansiosta kuitenkin odotettua voimakkaampaa, ja
       BKT kasvoi 2,2 prosenttia. Julkisen talouden alijäämä kasvoi vuosien 2008 ja 2009
       välisenä aikana 1,3 prosentista 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kasvu johtui
       automaattisista vakauttajista ja kriisin johdosta toteutetuista harkinnanvaraisista
       toimenpiteistä.
   (8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman
       arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva
       makrotalouden skenaario on uskottava. Vaikka skenaario perustuu jonkin verran
       vähemmän optimistisiin kasvuoletuksiin vuoden 2011 osalta, se vastaa pitkälti
       komission viimeisintä kevään 2011 ennustetta. Alijäämä oli vuonna 2010 odotettua
       pienempi, 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden
       strategian tavoitteena on supistaa alijäämää edelleen 3,6 prosenttiin vuonna 2011 ja
       alle 3 prosentin viitearvon viimeistään vuonna 2012, joka on neuvoston asettama
       määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle. Vuodeksi 2011 suunniteltu alijäämän
       supistaminen vaikuttaa mahdolliselta, kun otetaan huomioon, että talousennusteet ovat
       melko varovaisia. Finanssipoliittiset toimet jäävät kuitenkin todennäköisesti alle
       neuvoston suosittaman keskimääräisen vuositason, joka on 0,75 prosenttia suhteessa
       BKT:hen, etenkin vuonna 2011, jolloin ne olisivat vain 0,4 prosenttia, ja vuonna 2012,
FI                                             3                                               FI
 ---pagebreak---         jolloin ne olisivat vain 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (rakenteellisesti mitattuna).
        Lisäksi vuotta 2012 ja sitä seuraavia vuosia koskevia alijäämätavoitteita ei tueta
        erityisin sopeuttamistoimenpitein. Myöskään keskipitkän aikavälin tavoitetta, joksi on
        asetettu 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen, ei odoteta
        saavutettavan vuodet 2011–2014 kattavalla ohjelmakaudella.
   (9)  Koska vuonna 2010 saavutetut tulokset olivat odotettua paremmat, olisi aiheellista,
        että alijäämää supistetaan vuonna 2011 suunniteltua enemmän ja että 3 prosentin
        viitearvoon pyritään suunniteltua nopeammassa tahdissa. Ilman uusia
        vakauttamistoimenpiteitä ei myöskään pystytä poistamaan liiallista alijäämää
        viimeistään vuonna 2012 eikä lähestymään keskipitkän aikavälin tavoitetta. Koska
        verorasitus on Belgiassa jo etenkin ansiotulon osalta erittäin suuri, näiden
        vakauttamistoimenpiteiden olisi oltava ennen kaikkea menoperusteisia.
   (10) Talous-      ja    finanssikriisi  aiheutti   julkisen   velan     pitkään    jatkuneen
        supistumissuuntauksen kääntymisen. Velkasuhde, joka oli ollut laskusuunnassa
        vuodesta 1993 (jolloin se oli suurimmillaan eli 134 prosenttia suhteessa BKT:hen ja
        josta lähtien se jatkoi supistumistaan vuoteen 2007 saakka, jolloin se oli 84 prosenttia
        suhteessa BKT:hen), on jälleen kasvanut vuodesta 2008, ja vuoden 2010 lopussa se oli
        96,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkea velkasuhde on edelleen merkittävä haaste,
        etenkin koska väestön ikääntymisen pitkän aikavälin vaikutukset julkiseen talouteen
        ovat merkittävämmät kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu lähinnä eläkemenojen
        suhteellisen suuresta kasvusta, josta aiheutuu julkiselle taloudelle lisärasitteita.
        Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä voitaisiin parantaa varmistamalla
        riittävät perusylijäämät keskipitkällä aikavälillä ja jatkamalla Belgian
        sosiaaliturvajärjestelmän uudistamista etenkin eläkejärjestelmän osalta, jotta
        ennustettua, ikääntymiseen liittyvien menojen merkittävää kasvua voitaisiin hillitä.
   (11) Belgian merkittävänä haasteena on varmistaa, että rahoitussektori on vakaa ja toimiva,
        jotta se voi vastata reaalitalouden rahoituksenvälitystarpeisiin. Finanssikriisi on
        kahden viime vuoden aikana koetellut Belgian rahoitussektoria, minkä seurauksena
        taseet ovat pienentyneet, on myönnetty huomattava määrä valtiontukea ja muutettu
        pankkivalvontaa. Pankkisektorin rahoitustilanne on edelleen hauras. Belgian
        pankkisektori on myös hyvin keskittynyt ja suhteellisen suuri talouden kokoon
        nähden.
   (12) Vuonna 1996 annetussa laissa työllisyyden edistämisestä ja kilpailukyvyn
        ennakoivasta turvaamisesta säädetään, että palkkojen kehityksen Belgiassa olisi
        vastattava palkkojen kehitystä sen kolmessa naapurimaassa (Ranskassa, Saksassa ja
        Alankomaissa), jotta työvoimakustannukset voitaisiin pitää hallinnassa. Tämän lain
        avulla ei kuitenkaan ole pystytty estämään sitä, että palkat ovat Belgiassa vuosina
        2005–2010 kasvaneet nopeammin kuin sen kolmessa naapurivaltiossa samalla kun
        tuottavuuden kasvu on ollut hitaampaa kuin näissä maissa. Yksikkötyökustannukset
        ovat tämän seurauksena kasvaneet Belgiassa nopeammin kuin sen naapurimaissa ja
        euroalueella keskimäärin. Ongelma on erityisen suuri siksi, että Belgia on erikoistunut
        tuotteisiin, joissa teknologian osuus on suhteellisen vähäinen, joten se kohtaa erittäin
        kovaa kilpailua alhaisemman kustannustason maista. Vaikka palkkasääntö auttaa
        rajaamaan palkkaneuvotteluja, sääntöä voitaisiin parantaa siten, että siinä otetaan
        huomioon erot tuottavuuden kasvussa, ja siten, että käyttöön otetaan nykyistä
        tehokkaampi järjestelmä jälkikäteen tehtäviä korjauksia varten tapauksissa, joissa
        tavoitteita ei saavuteta.
FI                                              4                                                FI
 ---pagebreak---    (13) Työmarkkinoilla on tiettyjä jäykkyyksiä, jotka ovat merkittäviä esteitä työn
        vastaanottamiselle. Näitä ovat kestoltaan rajoittamaton työttömyysetuuskausi, korkea
        todellinen marginaaliveroaste ja suuri verokiila (etenkin matalapalkkaisten
        työntekijöiden tapauksessa) sekä työnteon aloittamiseen liittyvä sosiaaliavun
        lakkauttamisen ja korkean veroasteen yhteisvaikutus. Lisäksi ikääntyneille tarjolla
        olevat useat mahdollisuudet työmarkkinoilta poistumiseen kannustavat työnteon
        lopettamiseen         ennen      lakisääteistä       65    vuoden        eläkeikää.        Aktiivisten
        työvoimapoliittisten toimenpiteiden lisäuudistuksilla ja niiden laajentamisella
        koskemaan yli 50-vuotiaita voitaisiin osaltaan nostaa kokonaistyöllisyysastetta ja
        parantaa työnhaun kannustimia. Lisäksi työttömyysetuuksien tason alentaminen
        edelleen työttömyyden jatkuessa ja työttömyysetuuskauden lyhentäminen tarjoaisivat
        nuorille      nykyistä        enemmän        kannustimia         työmarkkinoille          tulemiseen.
        Varhaiseläkkeelle         siirtymisen      edellytysten      tiukentamisella         kannustettaisiin
        ikääntyneitä työntekijöitä säilymään työvoiman piirissä ja työelämästä jo jonkin aikaa
        poissa olleita ikääntyneitä työntekijöitä palaamaan työmarkkinoille. Mainittakoon
        vielä, että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten työllisyysaste (40,9 prosenttia) on
        paljon EU:n keskiarvoa alempi.
   (14) Työhön kohdistuva kokonaisverorasitus on Belgiassa EU:n suurimpia. Tätä rasitusta
        vähentämällä voitaisiin osaltaan tehdä työnteosta houkuttelevampaa. Kun kuitenkin
        otetaan huomioon jatkossa tarvittavat merkittävät vakauttamistoimet, tämän rasituksen
        vähentämistä on tarpeen kompensoida vastaavilla, vähemmän vääristävien verojen
        korotuksilla (esimerkiksi kulutusverojen korotukset tai ympäristöverojen
        painottaminen). Belgiassa energian implisiittinen veroaste on huomattavasti matalampi
        kuin sen naapurimaissa. Sen lisäksi, että työn verokiila on Belgiassa suuri,
        ympäristöverojen suhde työhön kohdistuviin veroihin on koko EU:n alhaisin. Tämä on
        osaltaan vahvistanut skenaariota, jolle on ominaista sekä korkea työttömyys että melko
        suuri      energiankulutus,        mikä       puolestaan       vaikeuttaa         työllisyyteen     ja
        energiatehokkuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista.
   (15) Monien tavaroiden ja palvelujen hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muissa
        jäsenvaltioissa. Tämä on osoitus siitä, että kilpailupaineita on vähän etenkin
        vähittäismarkkinoilla ja verkkotoimialoilla, sekä siitä, että valvontakehys on heikko.
        Vähittäiskaupan alalla markkinoille tulon esteitä ja toiminnan rajoituksia on runsaasti.
        Kilpailua rajoitetaan edelleen säännöksillä, joilla rajoitetaan aukioloaikoja, suojataan
        vakiintuneita toimijoita uusilta yrityksiltä ja estetään uusien liiketoimintamallien ja
        teknologioiden levittämistä. Verkkotoimialojen kilpailua haittaa Belgiassa yleisesti
        ongelma, joka johtuu vakiintuneen operaattorin vahvasta asemasta ja merkittävistä
        markkinoille pääsyn esteistä muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Tämä merkitsee, että
        aikaisemmin kyseisillä aloilla monopoliasemassa olleet toimijat pystyvät edelleen
        korkeampia         hintoja      veloittamalla       saamaan        suurempia         voittoja    kuin
        kilpailumarkkinoilla olisi mahdollista.
   (16) Belgian viranomaiset ovat tehneet useita Euro Plus -sopimukseen liittyviä
        sitoumuksia4. Sitoumukset koskevat sopimuksen neljää osa-aluetta. Niissä keskitytään
        toimiin, joiden tavoitteena on supistaa alijäämää, pitää energian hinnat kurissa,
        kannustaa kilpailua, hallita reaalipalkkojen kasvua, ottaa käyttöön valvontakehys
        rahoitussektorin seurantaa varten sekä toteuttaa toimenpiteitä todellisen eläkeiän
   4
        Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 710.
FI                                                    5                                                        FI
 ---pagebreak---         nostamiseksi. Tietoja ei kuitenkaan ole annettu sellaisista toimenpiteistä, joita
        toteutetaan vaadittavan julkiseen talouteen liittyvän tavoitteen saavuttamiseksi, eikä
        siitä, miten reaalipalkkojen kasvu ja energian hinnat voitaisiin pitää kurissa.
        Varhaiseläkejärjestelmien osalta ei ole selvää, aiotaanko sukupolvien välistä
        solidaarisuussopimusta tarkastella uudelleen ja milloin tällainen uudelleentarkastelu
        on tarkoitus tehdä sekä millaisia vaikutuksia sillä olisi konkreettisten toimenpiteiden
        tasolla. Nämä sitoumukset on arvioitu ja otettu huomioon suosituksissa.
   (17) Komissio on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro
        Plus -sopimuksen5. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Belgian
        finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta. Lisäksi se on
        arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin
        talouden ohjausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa kokonaisuudessaan antamalla EU:n
        tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Tämän perusteella komissio katsoo, että
        alijäämää pitäisi olla mahdollista supistaa vuonna 2011 suunniteltua enemmän ja että
        uusia vakauttamistoimia olisi esitettävä vuotta 2012 ja sen jälkeisiä vuosia varten.
        Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi tarvitaan
        eläkejärjestelmään liittyviä lisäuudistuksia. Lisäksi olisi toteutettava toimia
        kilpailukyvyn parantamiseksi, työllistymisen tukemiseksi, työhön kohdistuvan
        verorasituksen siirtämiseksi kulutukseen ja energiaan sekä investointi- ja
        kasvumahdollisuuksien lisäämiseksi palvelualalla ja verkkotoimialoilla.
   (18) Neuvosto on tutkinut Belgian tarkistetun vakausohjelman vuodelta 2011 edellä
        esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta
        tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun
        neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto6 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2
        kohdassa esitetyssä suosituksessa,
   SUOSITTAA, että Belgia toteuttaisi vuosina 2011–2012 toimia, joilla se
   (1)    hyödyntää käynnissä olevaa talouden elpymistä nopeuttaakseen liiallisen alijäämän
          korjaamista; toteuttaa tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat lähinnä
          menopuolta, vuoden 2012 talousarvioon mennessä saavuttaakseen rakenteelliset
          toimet, jotka ovat keskimäärin vähintään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen; julkisen
          talouden alijäämän pitäisi tämän seurauksena olla huomattavasti alle 3 prosentin
          viitearvon viimeistään vuonna 2012; varmistaa, että kohti keskipitkän aikavälin
          tavoitetta edistytään vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen;
   (2)    parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä; painopisteen olisi oltava
          sellaisen strategian laatimisessa, jolla pyritään hillitsemään ikääntymiseen liittyviä
          menoja muun muassa ehkäisemällä varhaista työmarkkinoilta poistumista ja
          nostamalla näin todellista eläkeikää sekä luomaan lakisääteisen eläkeiän ja
          elinajanodotteen välille yhteyden;
   (3)    puuttuu rahoitussektorin rakenteellisiin heikkouksiin erityisesti viemällä
          rakenneuudistuksen päätökseen pankeissa, joilla ei ole riittävästi rahoitettua
          elinkelpoista liiketoimintamallia;
   5
        SEC(2011) 710.
   6
        Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa.
FI                                                  6                                             FI
 ---pagebreak---    (4)     uudistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti
           palkkaneuvottelujärjestelmää      ja     palkkojen    indeksointijärjestelmää      sen
           varmistamiseksi, että palkkakehitys vastaa paremmin työvoiman tuottavuuden ja
           kilpailukyvyn kehitystä;
   (5)     lisää osallistumista työmarkkinoille vähentämällä matalapalkkaisten raskasta vero- ja
           sosiaaliturvataakkaa talousarvion kannalta neutraalilla tavalla sekä ottamalla
           käyttöön       järjestelmän,  jossa     työttömyysetuudet    vähenevät      asteittain
           työttömyyskauden jatkuessa; toteuttaa toimenpiteitä, joilla verorasitusta siirretään
           työstä kulutukseen ja joilla verojärjestelmästä tehdään ympäristöystävällisempi;
           tehostaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ottamalla toimenpiteiden kohteeksi
           ikääntyneet työntekijät ja muita heikommassa asemassa olevat ryhmät;
   (6)     ottaa käyttöön toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi vähittäiskaupan alalla
           vähentämällä markkinoille pääsyn esteitä ja toiminnan rajoituksia; ja ottaa käyttöön
           toimenpiteitä kilpailun lisäämiseksi sähkö- ja kaasumarkkinoilla lisäämällä
           alakohtaisesta sääntelystä vastaavien viranomaisten sekä kilpailuviranomaisten
           toiminnan vaikutusta.
   Tehty Brysselissä
                                               Neuvoston puolesta
                                               Puheenjohtaja
FI                                               7                                                FI


				|

		52014DC0410

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Espanjan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0410 final */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Espanjan vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6
artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean
lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä
maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu-
ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa
talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla
tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia kestävään kasvuun
ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010
komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29
päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii
johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille
kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät
toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat
erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2013
suosituksen Espanjan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon
Espanjan vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio antoi 15
päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[5] mukaisesti lausuntonsa
Espanjan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2014[6].
(5)
Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013
vuotuisen kasvuselvityksen[7],
mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[8],
jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä
joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen
ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa
eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa
normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua
työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi 5 päivänä maaliskuuta 2014
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Espanjaa koskevan
perusteellisen tarkastelun[9]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Espanjan
makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka edellyttävät erityisseurantaa ja
määrätietoisia politiikkatoimia. Erityisesti viime vuonna liiallisiksi
todettujen epätasapainotilojen sopeutus on edennyt selvästi monella alalla, ja
paluu positiiviseen kasvuun on vähentänyt riskejä. Epätasapainotilojen,
erityisesti kotimaisen ja ulkomaisen velan sekä korkean työttömyysasteen,
suuruus ja niiden keskinäinen riippuvuus kuitenkin merkitsee, että heikkouksia
on edelleen olemassa.
(8)
Espanja toimitti vuoden 2014 kansallisen
uudistusohjelmansa ja vuoden 2014 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta
2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on
pystytty ottamaan huomioon.
(9)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa kaavaillun julkisen
talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2016
mennessä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2017 mennessä.
Ohjelmassa vahvistetaan keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti
tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, joka on vakaus- ja
kasvusopimuksessa edellytettyä tiukempi. Ohjelman mukaan alijäämä on kuitenkin
tarkoitus supistaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen
mukaisesti alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, mutta ohjelmassa
kaavailtu (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen
koheneminen jää vuodesta 2014 alkaen alle suositellun tason. Suunnitelman
mukaan edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuonna 2017
riittävää, mutta tämä ei ehkä ole tarpeeksi tavoitteen saavuttamiseksi
ohjelmassa ilmoitettuna vuonna. Ohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen
huippu (101,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) saavutetaan vuonna 2015, minkä
jälkeen se alkaa laskea. Ohjelman mukaisen julkisen talouden strategia on vain osittain
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen. Ohjelmassa julkisen talouden
ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota ei ole laatinut tai
vahvistanut riippumaton elin, on vuoden 2014 osalta pääpiirteissään uskottava,
mutta vuoden 2015 osalta siihen kohdistuu heikkenemisriskejä verrattuna
komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteeseen. Ohjelman mukainen BKT:n
kasvu vuosina 2016 ja 2017 vaikuttaa varsin optimistiselta, kun sitä verrataan
talouden potentiaalisen kasvuvauhdin tämänhetkisiin arvioihin ja vielä kriisin
jälkeen tarvittaviin talouden sopeutustarpeisiin. Näin ollen myös alijäämän ja
velan sopeuttamisuriin kohdistuu heikkenemisriskejä. Julkisen sektorin
alijäämätavoitteiden tueksi ei myöskään ole vielä määritelty riittävästi
konkreettisia toimenpiteitä vuodesta 2015 alkaen. Erityisesti tämä koskee
verolainsäädännön muutoksia osana suunniteltua verouudistusta. Muut riskit
liittyvät ehdollisiin sitoumuksiin ja suunniteltujen säästöjen tuottoon
paikallis- ja aluetasolla. Komission ennusteen perusteella vuosien 2013–2014
julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät 1,1 prosenttiyksikköä
rakenteellisen rahoitusaseman (korjatusta) muutoksesta (vaikka tätä lukua
nostavat viimeaikaiset muutokset potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmissä)
ja 0,4 prosenttiyksikköä niiden toimenpiteiden määrästä, jotka katsottiin
tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun
suosituksen ajankohtana. Neuvosto katsoo ohjelman arvioinnin ja komission
ennusteen perusteella asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että julkisen
talouden strategiaa tukevia toimenpiteitä on täsmennettävä edelleen ja
lisätoimia tarvitaan, jotta liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä
annettuja neuvoston suosituksia voidaan noudattaa täysimääräisesti.
(10)
Julkisen talouden rakenteellisella puolella on
edistytty talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa ja sääntöjen
vastaisesti toimiviin hallinnollisiin elimiin sovellettavien
korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Sääntöjen vastaisesti toimivien
alueiden suhteen olisi kuitenkin syytä ottaa käyttöön uusia täytäntöönpanon
valvonnan mekanismeja, joista on säädetty Espanjan julkisen talouden vakautta
koskevassa orgaanisessa laissa. Uusia toimia on toteutettu, jotta voidaan
varmistaa, että kaikilla hallintotasoilla maksut kaupallisille toimittajille suoritetaan
keskimäärin 30 päivässä. Riippumaton finanssipolitiikan instituutio
perustettiin lailla marraskuussa 2013, ja sille nimitettiin johtaja helmikuussa
2014. Instituutio ei kuitenkaan ollut toiminnassa ajoissa, jotta se olisi
voinut arvioida vuoden 2014 vakausohjelmaa. Vuoden 2014 kansallisessa
uudistusohjelmassa myös tunnustetaan tarve parantaa terveydenhuollon ja
lääkemenojen kustannustehokkuutta esimerkiksi keskittämällä farmaseuttisten
tuotteiden ostot, tarkistamalla palvelukoria, luomalla digitaalinen
potilastietokanta ja lujittamalla terveydenhuoltolaitosten hallintoa. Koska
suurin osa suunnitelluista julkisen talouden vakauttamistoimista kohdistuu
menojen karsimiseen, olisi hyödyllistä toteuttaa kaikilla hallintotasoilla
järjestelmällinen menotarkastelu, jotta voitaisiin kartoittaa alat, joilla
säästöt edistäisivät parhaiten kasvua, ja samalla huolehtia vähäosaisimpien
tarpeista.
(11)
Espanja toteutti vuonna 2013 lisätoimenpiteitä puuttuakseen
velanoton suosimiseen yritysverotuksessa. Se edistyi vuoden 2013 aikana jonkin
verran myös verosäännösten noudattamisessa voimistamalla veropetosten ja pimeän
työn torjuntaa, mutta sillä on edessään vielä suuria haasteita. Espanja alensi
vuosina 2013 ja 2014 sosiaaliturvamaksuja yrityksiltä, jotka palkkasivat nuoria
ja uusia työntekijöitä. Hallituksen nimeämä asiantuntijaryhmä esitti
verouudistusta koskevan kattavan raportin, jonka perusteella viranomaiset
aikovat esittää konkreettisia lakiehdotuksia vuoden 2014 toisella
neljänneksellä. Niillä pyritään vuoden 2014 kansallisen uudistusohjelman
mukaisesti nykyaikaistamaan verojärjestelmää, vähentämään työnteon vastaisia
asenteita, tehostamaan veronkantoa, edistämään taloudellista kehitystä, varmistamaan
markkinoiden yhtenäisyys ja verotuksen neutraliteetti ja lisäämään Espanjan
talouden kilpailukykyä samalla, kun julkista taloutta vakautetaan. Tämän
uudistuksen rakenne ja toteuttaminen on hyvin tärkeää taloudellisten näkymien
ja julkisen talouden kannalta.
(12)
Julkista taloutta on vakautettu pääomittamalla
pankkeja ja järjestelemällä pankkisektoria uudelleen sekä panemalla
täysimääräisesti täytäntöön heinäkuussa 2012 aloitettu Euroopan
vakausmekanismia koskeva ohjelma rahoituslaitosten pääomittamiseksi. Ohjelma
saatiin päätökseen 22 päivänä tammikuuta 2014. Espanjan finanssisektorilla on
kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joita on valvottava ja hallittava
tarkasti. Lisäksi pankkirahoituksen myöntämisedellytysten parantuminen näkyy
pk-yritysten rahoittamisessa vasta vähitellen. Tästä eteenpäin on tärkeä
varmistaa, että talouden elinkelpoiset sektorit saavat edelleen luottoa, vaikka
yksityissektorin velkaantumista vähennetään. Viranomaiset ovat toteuttaneet
useita toimenpiteitä, joilla on parannettu yritysten mahdollisuuksia saada
pankkien ja muiden rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta ja helpotettu
yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä, mutta lisää politiikkatoimia
tarvitaan.
(13)
Työmarkkinat osoittavat merkkejä vakautumisesta, ja
vuonna 2014 on odotettavissa lievää kohenemista, kun työllisyysaste kasvaa ja
työttömyysaste supistuu. Työttömien osuus oli vuonna 2013 kuitenkin keskimäärin
26,1 prosenttia, joten työttömyysaste on edelleen hyvin korkea. Erityisen
huolestuttavia ilmiöitä ovat korkea nuorisotyöttömyys, 54,3 prosenttia, ja
vuonna 2013 pitkäaikaistyöttömien määrässä koettu merkittävä piikki,
49,7 prosenttia kaikista työttömistä. Pitkäaikaistyöttömyys on erityisen
yleistä ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa.
Vuoden 2012 työmarkkinauudistuksesta saatavilla olevien tietojen perusteella
voidaan todeta, että uudistus ja työmarkkinaosapuolten sitoutuminen
palkkamalttiin vuosina 2012–2014 ovat osaltaan lisänneet yritysten sisäistä
joustoa ja työpaikkoja on menetetty aiempaa vähemmän. Uudistuksessa on
priorisoitu yrityskohtaisia työehtosopimuksia, ja sen ansiosta yrityksillä on
ollut enemmän mahdollisuuksia jättäytyä pois keskitetyistä sopimuksista.
Uudistuksen avulla on myös pienennetty kustannuksia, joita aiheutuu epäoikeudenmukaisiin
irtisanomisiin liittyvistä korvauksista, ja vähennetty tuomioistuimessa
käsiteltävien irtisanomisiin liittyvien riita-asioiden määrää. Lisäksi on
otettu käyttöön uusi sopimus, jolla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan
henkilöstöä pysyviin työsuhteisiin. Vuonna 2013 ja alkuvuonna 2014 otettiin
käyttöön myös lisätoimia pysyvien osa-aikaisten työsuhteiden helpottamiseksi ja
uusiin jatkuviin työsopimuksiin liittyvien sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi
väliaikaisesti. Segmentoituminen on kuitenkin edelleen merkittävä haaste
Espanjan työmarkkinoilla. Erityyppisiä työsopimuksia on paljon, ja vielä
uudistuksen jälkeenkin ero määräaikaisten ja jatkuvien työsopimusten
irtisanomiskorvausten välillä on EU:n suurimpia. Aktiivisen
työmarkkinapolitiikan uudistuksessa on edistytty; muun muassa vuotuinen
työllisyyssuunnitelma (PAPE) on hyväksytty. Toimet valtion työvoimapalvelujen
nykyaikaistamiseksi ja lisäämiseksi vaikuttavat toteutuvan hitaasti, mikä uhkaa
haitata uuden kehyksen täytäntöönpanon onnistumista. Keskistetyn
työpaikkaportaalin täysimääräinen käyttöönotto on viivästynyt. Yhteistyötä
yksityisten työnvälitystoimistojen kanssa on lisätty, mutta lisätyötä
tarvitaan.
(14)
Nuorisotyöttömyysastetta ja pitkäaikaistyöttömyyttä
pahentavat koulutuksen puutteellinen kohdentaminen työmarkkinoiden tarpeisiin
ja vailla virallista tutkintoa olevien työttömien suuri osuus
(35,2 prosenttia). Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten
osuus on edelleen EU:n keskiarvoa suurempi ja jyrkässä kasvussa. Koulutuksen keskeyttävien
oppilaiden ja opiskelijoiden osuus on edelleen hyvin suuri
(23,5 prosenttia), vaikkakin vähenemässä. Korkea-asteen koulutuksen
suorittaneiden osuus on pysynyt ennallaan, mutta ammattikoulutusta ja
oppisopimusohjelmia hyödynnetään edelleen liian vähän. Keskiasteen ammatillisen
koulutuksen ja harjoittelun suorittaneiden taidot ovat EU:n keskiarvoa
heikompia. Espanja toteuttaa myös toimenpiteitä nuorisotyöllisyyden
edistämiseksi. Maaliskuussa 2013 esitettyä vuosien 2013–2016 kansallista
nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategiaa pannaan parhaillaan täytäntöön,
vaikka kaikkia sen toimia ei ole vielä toteutettu. Espanja on toteuttanut
strategian pohjalta toimia nuorisotyöttömyyden torjumiseksi nuorisotakuun
tavoitteiden mukaisesti. Koulunkäynnin keskeyttämisen torjuntatoimenpiteet ovat
edistyneet jonkin verran, mutta olisi keskeisen tärkeää toteuttaa ne
täysimääräisesti ja käyttää rahoitus tehokkaasti. Teoriaa ja käytäntöä
yhdistävän ammattikoulutusjärjestelmän virtaviivaistaminen edellyttää kaikilta
sidosryhmiltä – myös päättäjiltä ja opettajilta – jatkuvaa koordinointia.
Samoin koulutuksen ja työmarkkinoiden tarpeiden olisi kohdattava paremmin ja
tämäntyyppisen koulutuksen mallien olisi oltava yhteensopivia kaikilla
alueilla.
(15)
Pääasiassa työmarkkinatilanteen tuloksena, mutta
myös sen vuoksi, ettei sosiaaliturvajärjestelmä ole pystynyt poistamaan
köyhyyttä tuloksellisesti, Espanja alittaa köyhyyttä ja sosiaalista
syrjäytymistä osoittavien pääindikaattorien osalta EU:n keskiarvon. Erityisen
heikossa asemassa ovat lapset ja nuoret aikuiset. Kriisin seurauksena
kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen väheneminen sekä tuloerot olivat
Espanjassa EU:n suurimpia. Keskeisiä haasteita ovat sosiaaliavustusten
hakumenettelyjen yksinkertaistaminen sekä hallintotavan ja hallintorakenteiden
välisen koordinoinnin parantaminen kansallisella, alueellisella ja
paikallisella tasolla. Vuodet 2013–2016 kattavassa sosiaalista syrjäytymistä
koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa esitetään asianmukainen toimintakehys,
jonka mukaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa voidaan mukauttaa
työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden tilanteeseen, lasten köyhyyden
torjuntaan ja perheiden tukipalvelujen tehokkuuden parantamiseen. Lisäksi
sosiaalituilla ja -etuuksilla on rajallinen uudelleenjakoa edistävä vaikutus
eri riskiryhmissä, mikä saattaa olla merkki siitä, että niiden kohdentaminen on
heikkoa. Myös työvoima- ja sosiaalipalvelujen välisen koordinoinnin
rajoittuneisuus (myös alue- ja paikallistasoilla) ja vähimmäistulojärjestelmien
piiriin pääsyyn liittyvä hallinnollinen rasite vaikeuttaa sujuvaa siirtymistä
sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille.
(16)
Espanja edistyi rakenneuudistuksissa, joiden
tarkoituksena on parantaa kilpailukykyä ja sopeutusta, pääosin vuotta 2013
koskevaan kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien suunnitelmien mukaisesti.
Markkinoiden yhtenäisyyden takaamista koskeva laki hyväksyttiin joulukuussa
2013, ja sen monimutkainen täytäntöönpano on meneillään. Syksyllä 2013 annettu
yrittäjyyttä koskeva laki on parantanut yritysten maksukyvyttömyysmenettelyjen
kehystä ja mahdollistanut yrityksille joustavammat oikeudelliset muodot sekä
järkeistänyt yritysten kansainvälistymisen tukijärjestelyjä. Nopean
luvanmyöntämismenettelyn käyttöä on laajennettu, mikä on yksinkertaistanut
pienten vähittäismyyntiliikkeiden avaamista. Yritysten lupamenettelyjen
helpottamiseksi on toteutettu muitakin toimenpiteitä. Vielä ei kuitenkaan ole
hyväksytty johdettua lainsäädäntöä, jonka avulla olisi mahdollista perustaa osakeyhtiöitä
keskitettyjen palvelupisteiden kautta syyskuussa 2013 annetussa yrittäjyyttä
koskevassa laissa vahvistetuissa lyhyemmissä määräajoissa. Lisäksi olisi
jatkuvasti tarkasteltava sääntelystä johtuvia, myös verotuksellisia, yritysten
kasvun esteitä, sillä Espanjan ja muiden euroalueen maiden yritysten kokoero on
suuri. Pitkään odotettu itsenäisten ammatinharjoittajien palveluiden
uudistaminen on viivästynyt yhä uudelleen, joten sitä on vauhditettava. Suurten
vähittäisliikkeiden perustamista koskevia rajoituksia ei ole millään tavoin
pyritty poistamaan. Espanjan T&I-järjestelmässä on parannettava
tieteellisten tuotosten laatua, edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin
yhteistyötä ja helpotettava tutkimuksen ja innovoinnin tulosten muuntamista
kaupallisiksi tuotteiksi. Espanjan hallitus hyväksyi vuonna 2013 kansallisen
tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategian, jonka tueksi olisi vielä saatava
julkista rahoitusta. Lisäksi on tarkoitus perustaa valtion tutkimusvirasto,
jonka tehtävänä on julkisten T&K-investointien tehokas hallinnointi.
Perustaminen on kuitenkin vielä kesken.
(17)
Tappiollisiin sähkönhintoihin on puututtu
merkittävin toimin, erityisesti vähentämällä järjestelmän kustannuksia, vaikka
uudistuksen tarkka vaikutus erityisesti uusiutuviin energialähteisiin ei ole
vielä selvillä. Hallitus tutkii parhaillaan tapoja, joilla voitaisiin minimoida
maksukyvyttömien tullimoottoriteiden kielteisiä heijastusvaikutuksia julkiseen
talouteen. Viranomaiset ovat laatineet ennen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja
laadittavien analyysien tueksi tietokannan, joka sisältää tietoja talouteen,
ympäristöön ja liikenteeseen liittyvistä sekä muista indikaattoreista. Vielä ei
kuitenkaan ole perustettu riippumatonta seurantakeskusta avuksi tulevien
suurten infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa. Rautateiden rahti- ja
matkustajaliikenteen todellisella kilpailulla on edelleen teknisiä ja
oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat laajan infrastruktuurikannan tehokasta
käyttöä.
(18)
Julkishallinnon uudistus etenee. Joulukuussa 2013
hyväksyttiin paikallishallintouudistus, ja julkishallinnon uudistamista varten
perustetun komitean työ jatkuu edelleen vielä vuosina 2014 ja 2015.
Oikeuslaitoksen uudistaminen etenee epätasaisesti ja olisi saatava päätökseen.
Viimeaikaisen korruptiontorjuntatyön tuloksena on syntynyt joulukuussa 2013
hyväksytty läpinäkyvyyttä, tiedon julkista saatavuutta ja hyvää hallintotapaa
koskeva laki sekä kaksi lakiesitystä puoluerahoituksen valvonnasta ja korkeassa
asemassa olevien virkamiesten vastuuvelvollisuudesta. Vuodet 2012–2014 kattavaa
kansallista suunnitelmaa laittoman työn ja sosiaaliturvaetuuksien väärinkäytön
torjumiseksi toteutetaan parhaillaan. Espanja on myös laajentanut
kansainvälisten sopimusten verkostoa vaihtaakseen verojen määräytymiseen tarvittavia
tietoja ja aloittanut yhteistyössä yksityisten yritysten kanssa hankkeen, jossa
tutkitaan etuusjärjestelmän hallinnoinnin mahdollisia parannuksia.
(19)
Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson
puitteissa kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta. Se on arvioinut
vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon ei vain
niiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen
ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.
(20)
Neuvosto on tutkinut Espanjan vakausohjelman edellä
esitetyn arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[10] ilmenee erityisesti
jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
(21)
Neuvosto on tutkinut Espanjan kansallisen
uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja
tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan
nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä
suosituksista 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8.
(22)
Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut
myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella
erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös
Espanjan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön
täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Espanja toteuttaisi
vuosina 2014–2015 toimia, joilla se
1.           lujittaa
vuodesta 2014 julkisen talouden strategiaa erityisesti täsmentämällä
täysimääräisesti vuotta 2015 ja sitä myöhempiä vuosia koskevat, tavoitteita
tukevat toimenpiteet ja varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä
tavalla vuoteen 2016 mennessä toteuttamalla liiallista alijäämää koskevan
menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt
rakenteelliset sopeutustoimet; julkisen talouden epätasapainotilojen
korjaaminen kestävällä tavalla edellyttää, että toteutetaan uskottavasti
päämäärätietoisia rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät talouden
sopeutumiskykyä ja edistävät kasvua ja työllisyyttä; jatkaa liiallisen
alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellisia sopeutustoimia keskipitkän
aikavälin tavoitteen (vähintään 0,5 prosenttia vuosittain tai enemmänkin
hyvissä taloudellisissa olosuhteissa) saavuttamiseksi tai tarvittaessa
varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta suuri julkisen velan suhde
saadaan pysyvästi laskusuuntaan; varmistaa, että uusi riippumaton
finanssipoliittinen viranomainen saadaan toimintaan mahdollisimman pian ja että
julkisen talouden vakautta koskevassa orgaanisessa laissa säädetyt ehkäisy-,
korjaus- ja täytäntöönpanotoimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön
kaikilla hallintotasoilla siten, että myös julkisen sektorin maksurästit
poistetaan; toteuttaa viimeistään helmikuussa 2015 järjestelmällisen
menotarkastelun kaikilla hallintotasoilla julkisten menojen tehokkuuden ja
laadun parantamiseksi; jatkaa terveydenhuoltoalan kustannustehokkuuden
parantamista erityisesti järkeistämällä lääkemenoja esimerkiksi sairaaloissa ja
lisäämällä eri hoitomuotojen välistä koordinointia, mutta varmistaa samalla
terveydenhuollon saatavuuden vähäosaisille; vahvistaa vuoden 2014 loppuun
mennessä kattavan verouudistuksen yksinkertaistaakseen verojärjestelmää, jotta
sillä edistettäisiin kasvua ja työpaikkojen syntyä, ympäristönsuojelua ja
tulojen vakauttamista; siirtää tätä varten tulorakennetta vähemmän vääristäviin
veroihin, esimerkiksi kulutus- ja ympäristöveroihin (esimerkiksi
moottoripolttoaineet) ja juokseviin kiinteistöveroihin; poistaa tehottomat
henkilö- ja yritystuloverohyvitykset; harkitsee työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen
alentamista erityisesti pienipalkkaisilta työntekijöitä; jatkaa toimenpiteitä
velanoton suosimisen poistamiseksi yritysverotuksessa; toteuttaa toimenpiteitä
sen estämiseksi, että verotus estää Espanjan sisämarkkinoiden moitteettoman
toiminnan; vauhdittaa veronkierron torjuntaa;
2.           saattaa päätökseen
säästöpankkisektorin uudistuksen antamalla johdettua lainsäädäntöä ja viemällä
loppuun valtion omistamien säästöpankkien rakenneuudistuksen niiden täyden
elpymisen vauhdittamiseksi ja yksityisomistukseen palaamisen helpottamiseksi;
edistää pankkien toimia vahvan vakavaraisuussuhteen ylläpitämiseksi ja valvoo
Sarebin toimintaa, jotta voidaan varmistaa omaisuuden oikea-aikainen myynti ja
samalla minimoida veronmaksajalle aiheutuvat kustannukset; saattaa päätökseen
meneillään olevat toimenpiteet, joilla laajennetaan pk-yritysten
mahdollisuuksia saada rahoitusta ja erityisesti toimenpiteet muiden kuin
pankkien tarjoaman rahoituksen lisäämiseksi; poistaa jäljellä olevat
pullonkaulat yritysten maksukyvyttömyysmenettelyistä erityisesti parantamalla
konkurssipesän hoitajien asiantuntemusta ja oikeusjärjestelmän valmiuksia
hoitaa maksukyvyttömyystapauksia sekä laatii pysyvän kehyksen
henkilökohtaisille velkajärjestelyille;
3.           aloittaa uusia toimenpiteitä,
joilla vähennetään työmarkkinoiden segmentoitumista ja edistetään kestävien ja
laadukkaiden työpaikkojen luomista esimerkiksi vähentämällä työsopimustyyppien
määrää ja varmistamalla tasapuoliset mahdollisuudet irtisanomissuojaan; jatkaa
työmarkkinauudistusten säännöllistä valvontaa; edistää reaalipalkkakehitystä
siten, että edistetään uusien työpaikkojen luomistavoitteita; painottaa
työttömyysetuuksien yhteydessä työnhakuvaatimusta; parantaa aktiivisille
työmarkkinatoimenpiteille, myös tilapäiselle rekrytoinnille, myönnettävän tuen
tehokkuutta ja kohdentamista, erityisesti sellaisten henkilöiden suhteen,
joilla on vaikeuksia päästä työelämään; parantaa työmarkkinoiden ja
koulutuspolitiikan välistä koordinointia; vauhdittaa julkisten
työvoimapalvelujen nykyaikaistamista tehokkaan henkilökohtaisen neuvonnan,
riittävän koulutuksen ja työvoiman ja työpaikkojen yhteensaattamisen
varmistamiseksi siten, että erityinen painopiste on pitkäaikaistyöttömissä;
varmistaa julkisen ja yksityisen sektorin tehokkaan yhteistyön toteutumisen
työvoimapalveluissa ennen vuoden 2014 loppua ja valvoo tarjottujen palvelujen
laatua; varmistaa keskitetyn työpaikkaportaalin tehokkaan toiminnan ja yhdistää
sen muihin toimenpiteisiin työvoiman liikkuvuuden tukemiseksi;
4.           toteuttaa vuosien 2013–2016
kansallisen nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategian ja arvioi sen
tehokkuuden; tarjoaa nuorille laadukkaita työllistämis-, oppisopimus- ja
harjoittelutilaisuuksia ja pyrkii saavuttamaan myös ne nuoret, jotka eivät ole
rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi, nuorisotakuun tavoitteiden
mukaisesti; panee tosiasiallisesti täytäntöön uudet opetusjärjestelmät, joilla
parannetaan perus- ja keskiasteen koulutuksen laatua; lisää niille ryhmille
tarjottavaa ohjausta ja tukea, joilla on riski keskeyttää koulunkäynti;
kohdentaa ammatti- ja korkeakoulutusta paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin
erityisesti lisäämällä yhteistyötä työnantajien kanssa ja tukemalla opettajien
ja kouluttajien kouluttamista;
5.           panee täytäntöön vuosina
2013–2016 sovellettavan sosiaalista syrjäytymistä koskevan kansallisen
toimintasuunnitelman ja arvioi sen tehokkuuden kaikkien tavoitteiden osalta;
lisää hallinnollisia valmiuksia ja työvoima- ja sosiaalipalvelujen välistä
koordinointia, jotta voidaan tarjota integroituja järjestelyjä
riskialttiille henkilöille ja yksinkertaistaa menettelyjä, joilla tuetaan
sujuvaa siirtymistä sosiaalituen piiristä takaisin työmarkkinoille; parantaa
perheiden tukijärjestelyjen ja laadukkaiden palvelujen kohdentamista
erityisesti sellaisille kotitalouksille suunnattujen järjestelyjen osalta,
joissa on lapsia, jotta voidaan varmistaa sosiaalisten tulonsiirtojen
progressiivisuus ja tehokkuus;
6.           varmistaa markkinoiden
yhtenäisyyden takaamista koskevan lain nro 20/2013 kunnianhimoisen ja nopean
täytäntöönpanon kaikilla hallintotasoilla; toteuttaa vuoden 2014 loppuun
mennessä itsenäisten ammatinharjoittajien palveluja ja ammatillisia yhdistyksiä
koskevan kunnianhimoisen uudistuksen, jossa määritellään ammattialan järjestöön
rekisteröitymistä edellyttävät ammatit ja ammattielinten avoimuus- ja
vastuuvelvollisuussäännöt, puretaan perusteetonta toiminnan sääntelyä ja
suojataan markkinoiden yhtenäisyyttä Espanjan itsenäisten ammatinharjoittajien
palvelujen käyttämisen ja harjoittamisen suhteen; vähentää edelleen toimivan
yrityksen perustamiseen tarvittaviin menettelyihin kuluvaa aikaa ja
menettelyjen kustannuksia ja määrää; puuttuu suurten vähittäisliikkeiden
perustamista koskeviin perusteettomiin rajoitteisiin erityisesti tarkistamalla
voimassa olevia alueellisia kaavamääräyksiä; hakee rahoituslähteitä uutta
kansallista tiede-, teknologia- ja innovaatiostrategiaa varten ja saattaa uuden
valtion tutkimusviraston toimintavalmiuteen;
7.           varmistaa vuoden 2013
uudistuksen jälkeen, että sähköverkon vaje poistetaan tosiasiallisesti vuodesta
2014 alkaen tarvittaessa uusien rakenteellisten toimenpiteiden avulla; puuttuu
maksukyvyttömien tullimoottoriteiden ongelmaan valtiolle aiheutuvien
kustannusten minimoimiseksi: perustaa vuoden 2014 loppuun mennessä
riippumattoman seurantakeskuksen avustamaan tulevien suurten
infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa; toteuttaa toimenpiteitä rautateiden
rahti- ja matkustajaliikenteen tehokkaan kilpailun varmistamiseksi;
8.           panee
kaikilla hallintotasoilla täytäntöön julkishallinnon uudistamista käsittelevän
komitean suositukset; lujittaa hallinnollisten päätösten valvontamekanismeja ja
lisää niiden läpinäkyvyyttä erityisesti alue- ja paikallistasoilla; saattaa
päätökseen meneillään olevat toimenpiteet harmaan talouden ja pimeän työn torjumiseksi
ja valvoo niiden täytäntöönpanoa; hyväksyy meneillään olevat oikeuslaitoksen
rakenteen ja tuomioistuinten sijaintipaikkojen uudistukset ja huolehtii
hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanosta.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8003 final
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, Espanjan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               9.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 261/31

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017,
   Espanjan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2017/C 261/08)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2017 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ”euroalueen suositus” (3).

               (2)

               Koska Espanja kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Espanjan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)

               Espanjaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka vaikuttavat muihin maihin. Etenkin vaihtotaseen ylijäämät supistavat Espanjan ulkomaista nettovelkaa, joka on silti edelleen huomattavan suuri ja asettaa maan alttiiksi markkinoiden mielialan muutoksille. Yksityisen sektorin velka on vähentynyt merkittävästi erityisesti yritysten osalta, mutta kotitalouksilla velkaa on edelleen runsaasti. Velan vähentyminen johtuu lähinnä talouskasvusta, mutta kestävyysriskit ovat edelleen suuria keskipitkällä aikavälillä. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää haittavaikutusten riskiä, joka epätasapainojen vuoksi kohdistuu Espanjan talouteen, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruus ja vaikutukset muihin maihin, myös talous- ja rahaliittoon. Rahoitusala on pysynyt erittäin vakaana parhaillaan toteutettavan uudelleenorganisoinnin, alhaisten varainhankintakustannusten ja talouden elpymisen tukemana. Työpaikkojen luominen on edennyt viime vuosina vahvasti ja työttömyys on vähentynyt nopeasti, mutta on silti edelleen erittäin korkealla tasolla. Työmarkkinoiden uudistukset ja palkkamaltti ovat edistäneet merkittävästi työpaikkojen luomista ja kilpailukyvyn paranemista.

               (4)

               Espanja toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (6)

               Espanjaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Espanja suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2018 mennessä, neuvoston 8 päivänä elokuuta 2016 tekemän päätöksen mukaisesti, jossa Espanjaa kehotettiin toteuttamaan toimia alijäämän vähentämiseksi, minkä katsottiin olevan välttämätöntä liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi (”8 päivänä elokuuta 2016 tehty neuvoston päätös”). Julkisen talouden alijäämän suunnitellaan supistuvan sen jälkeen edelleen siten, että se on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Vuoden 2017 vakausohjelman menoennusteissa on otettu huomioon tiettyjen ehdollisten velkojen toteutuminen, minkä vaikutus on vuosina 2017 ja 2018 moottoriteiden osalta lähes 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja finanssialan osalta 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista rahoitusasemaa ei kuitenkaan suunnitella saavutettavan vuoden 2017 vakausohjelman ohjelmakaudella. Uudelleenlasketun (5) rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan -1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Vuoden 2017 vakausohjelmassa ennustetaan julkisen talouden velan supistuvan 98,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, 97,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 92,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Vuoden 2017 vakausohjelman makrotaloudelliset oletukset ovat vuoteen 2018 saakka uskottavia ja sen jälkeen jossain määrin suotuisia. Kaiken kaikkiaan tavoitteiden suunniteltu saavuttaminen perustuu edelleen vahvoihin talousnäkymiin, joihin kohdistuu kuitenkin riskejä. Muut julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvat riskit liittyvät siihen, että äskettäin hyväksyttyjen verotusta koskevien toimenpiteiden vaikutuksesta ei ole varmuutta. Kun lisäksi otetaan huomioon tiettyjen ehdollisten velkojen oletettu toteutuminen (jota ei ole huomioitu komission kevään 2017 ennusteessa), vuoden 2017 vakausohjelma perustuu huomattavasti vahvempaan menokuriin kuin vuosia 2017 ja 2018 koskeva komission ennuste. Sitä paitsi toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuonna 2018, ei ole vielä täsmennetty.

               (7)

               Neuvosto suositti 8 päivänä elokuuta 2016, että Espanja korjaa liiallisen alijäämän tilanteen viimeistään vuonna 2018 ja pyrkii siihen, että julkisen talouden alijäämä on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2016 tarkistetun talousennusteen mukaan tämän julkisen talouden rahoitusaseman paranemisen katsotaan vastaavan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä 0,4 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja paranemista 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosina 2017 ja 2018. Espanja saavutti vuonna 2016 julkisen talouden alijäämän, joka on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli alle 8 päivänä elokuuta 2016 tehdyssä neuvoston päätöksessä asetetun tavoitteen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja edelleen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, jos toimintapolitiikassa ei tapahdu muutoksia. Nämä luvut ovat 0,1 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen suuremmat kuin vuoden 2017 vakausohjelmassa esitetyt ja neuvoston asettamat alijäämätavoitteet. Toisin kuin vuoden 2017 vakausohjelmassa, ennusteessa ei oleteta edellä mainittujen ehdollisten velkojen toteutuvan. Julkisen talouden kumulatiivisen sopeutustavoitteen odotetaan toteutuvan täpärästi vuosina 2016–2017, mutta jos toimintapolitiikassa ei tapahdu muutoksia, vuonna 2018 julkisten talouden toimet jäävät 8 päivänä elokuuta 2016 tehdyssä neuvoston päätöksessä asetetusta tavoitteesta. Lisäksi neuvosto vaati elokuussa 2016 Espanjaa toteuttamaan toimenpiteitä julkisen talouden kehyksen parantamiseksi, mutta vuoden 2017 vakausohjelmassa ei mainita suunnitelmia, joilla vahvistettaisiin julkisen talouden vakautta koskevan lain menosäännön vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että erityisesti vuonna 2018 on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia ja etenkin 8 päivänä elokuuta 2016 tehtyä neuvoston päätöstä voidaan noudattaa.

               (8)

               Espanjasta puuttuu edelleen selkeä ja johdonmukainen julkisten hankintojen kehys, joka varmistaisi lainmukaisuuden, vahvan kilpailun ja taloudellisen tehokkuuden, tuloksellisten ennakko- ja jälkivalvontamekanismien, läpinäkyvyyden lisäämisen ja kaikkien eri hallintotasoja edustavien hankintaviranomaisten ja -yksiköiden keskinäisen koordinoinnin avulla. Hallitus on esittänyt vuonna 2017 toimenpiteitä, joilla parannettaisiin hankintojen valvontamenettelyä. Toimenpiteet odottavat parlamentin hyväksyntää.

               (9)

               Espanja on edistynyt korruption torjunnassa erityisesti hallinnollisten päätöksentekomenettelyjen avoimuuden suhteen ja konkreettisemmin hyväksymällä lainsäädäntöä, joka koskee puoluerahoituksen avoimuutta, virkamiesten varojen ilmoittamista ja eturistiriitoja. Pääpaino siirtyy nyt näiden toimenpiteiden käytännön täytäntöönpanoon. Vaikka korruptiotutkimukset ovat lisääntyneet paikallis- ja aluetasolla, korruptioriskien lieventämiseksi näillä hallintotasoilla ei ole laadittu räätälöityjä torjuntastrategioita eikä maassa ole myöskään eri hallintotasot kattavaa yleistä torjuntastrategiaa. Erityisiä seurantatoimia ei ole toteutettu myöskään muiden puutteiden suhteen, joita ovat muun muassa väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan lainsäädännön puutteet, äskettäin perustetun eturistiriitoja tutkivan viraston riippumattomuusaste ja lobbausta koskevan sääntelyn puuttuminen. Yksi ongelma on korruptiotapauksia koskevien tuomioistuinmenettelyjen pitkä kesto. Rikosprosessilakia muutettiin vuonna 2015 rajoittamalla tutkinnan kestoa ja vähentämällä rikosoikeudellisten menettelyjen tarpeetonta viivästymistä. Tämä voi kuitenkin lisätä riskiä siitä, että menettelyjen määräajat eivät ole riittävän pitkiä monimutkaisissa korruptiotapauksissa, jos lisäaikaa koskevat määräykset ovat rajoittavia.

               (10)

               Vaikka Espanjan yleinen alv-kanta on unionin keskitasoa ja alv-säännöksien noudattamisessa on vain vähän puutteita, jotka vähenevät jatkuvasti, maan alv-tulot ovat suhteellisen pienet. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että Espanjassa sovelletaan moniin eri tuotteisiin ja palveluihin vapautuksia tai alennettuja verokantoja. Tämän seurauksena Espanjan arvonlisäverovaje oli vuonna 2014 unionin suurin (59 prosenttia, kun EU:n keskiarvo oli noin 44 prosenttia). Myös ympäristöön liittyvistä veroista saatavat tulot kuuluvat Espanjassa unionin alhaisimpiin siitä huolimatta, että viime vuosina on toteutettu joitakin toimenpiteitä lähinnä energia-alalla. Verottamalla saastuttamista ja resurssien käyttöä voidaan saada lisätuloja ja toteuttaa merkittäviä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä parannuksia. Lisäksi asiaa koskeva lainsäädäntö on hajanaista, minkä seurauksena eräisiin ympäristöveroihin suhtaudutaan eri alueilla eri tavoin. Menojen osalta hallitus on antanut Espanjan riippumattomalle finanssipoliittiselle neuvostolle (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) tehtäväksi laatia menojen uudelleenarvioinnin, joka kattaa kaikki hallinnon tasot. Arvioinnin avulla voidaan määrittää osa-alueita, joilla menotarpeet voidaan täyttää käyttämällä resursseja tehokkaammin.

               (11)

               Työpaikkojen luominen on edennyt viime vuosina vahvasti, ja työmarkkinoiden uudistukset ja palkkamaltti ovat tukeneet sitä. Työttömyys on vähentynyt nopeasti, mutta erityisesti nuorten ja matalan osaamistason työntekijöiden työttömyys kuuluu edelleen unionin korkeimpiin, ja vaarana on jääminen työmarkkinoiden ulkopuolelle. Lähes puolet työttömistä on ollut vailla työtä yli vuoden ajan. Espanjassa toteutetaan toimenpiteitä nuorten tukemiseksi muun muassa laajentamalla nuorisotakuun (6) soveltamiskriteereitä ja vahvistamalla pitkäaikaistyöttömille myönnettävää yksilöllistä tukea. Toimenpiteiden tuloksellisuus riippuu myös alueellisten julkisten työvoimapalvelujen suorituskyvystä. Niiden yhteistyötä sosiaalipalvelujen kanssa on mahdollista kehittää, jotta voitaisiin parantaa laajennettujen palvelujen tarjoamista työnhakijoille, erityisesti pitkäaikaistyöttömille ja toimeentulotukijärjestelmien edunsaajille. Samalla voitaisiin kehittää myös julkisten työvoimapalvelujen yhteistyötä työnantajien kanssa erityisesti lisäämällä työvoimapalvelujen kautta välitettävien avoimien työpaikkojen osuutta.

               (12)

               Määräaikaisten työsuhteiden osuus on Espanjassa unionin suurimpia, ja monet määräaikaiset työsopimukset ovat erittäin lyhyitä. Siirtyminen määräaikaisista pysyviin työsopimuksiin on unionin keskiarvoon verrattuna erittäin vähäistä. Määräaikaisten työsopimusten runsas käyttö liittyy hitaampaan tuottavuuden kasvuun (muun muassa vähäisempien työpaikkakoulutusmahdollisuuksien vuoksi), heikompiin työoloihin ja suurempiin köyhyysriskeihin. Viimeaikaiset työmarkkinauudistukset näyttävät jossain määrin vähentäneen pysyvien ja määräaikaisten sopimusten välistä segmentoitumista, ja parhaillaan toteutettava työsuojelutarkastusten vahvistaminen on edistänyt puuttumista määräaikaisten sopimusten väärinkäyttöön. Eräät Espanjan työmarkkinoiden piirteet saattavat edelleen estää pysyvien työsopimusten käyttöä uusien työntekijöiden palkkaamisessa. Tällaisia ovat muun muassa irtisanomiseen liittyvien oikeusriitojen aiheuttama epävarmuus sekä pysyville työntekijöille maksettava verrattain korkea irtisanomiskorvaus. Lisäksi työhönottokannustinjärjestelmä on hajanainen eikä sitä ole kohdennettu pysyvien työsuhteiden edistämiseen. Vaikka Espanja on äskettäin perustanut työryhmän käsittelemään työllisyyden laatua, se ei ole vielä laatinut kattavaa suunnitelmaa työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi hallituksen ja työmarkkinaosapuolten vuonna 2014 tekemän sopimuksen mukaisesti.

               (13)

               Toimeentulotukijärjestelmien soveltamisehdot ovat eri alueilla ja eri järjestelmissä erilaisia, samoin kuin aktivoinnin ja sosiaaliturvan kytkeminen toisiinsa. Eräät heikossa asemassa olevat ryhmät on jätetty toimeentulotukijärjestelyjen ulkopuolelle. Järjestelmien puutteelliset tulokset johtuvat osittain siitä, että alueellisten vähimmäistoimeentulojärjestelmien riittävyys ja soveltamisedellytykset vaihtelevat huomattavasti ja että kansallinen etuusjärjestelmä on jakautunut moniin eri järjestelmiin, joko kohteena olevan työntekijäryhmän tai hallinnoinnista vastaavan viranomaisen mukaan. Tämän hajanaisuuden vuoksi edunsaajille myönnetty tuki voi olla katkonaista, ja hajanaisuus myös estää integroitujen järjestelyjen toteuttamisen. Monien haasteiden vuoksi käynnissä on nyt selvitys, jossa arvioidaan kansallisten ja alueellisten toimeentulotukijärjestelmien tuloksellisuutta. Perhe-etuudet on kohdennettu huonosti. Kun huomioon otetaan verohyvitysten vaikutus, veroetuusjärjestelmä on lisäksi kokonaisuutena hieman regressiivinen. Lisäksi lastenhoitopalvelujen käyttö lisääntyy selvästi perheen tulojen kasvaessa, mikä viittaa siihen, että matalapalkkaisten vanhempien on vaikea päästä näiden palvelujen piiriin. Pitkäaikaishoidon palvelujen tarjonta on paranemaan päin, mutta vaihtelee edelleen alueittain, eikä se vastaa nykyisiä tarpeita.

               (14)

               Heikot koulutustulokset hidastavat myös tuottavuuden kasvua Espanjassa pidemmällä aikavälillä. Koulunkäynnin keskeyttämisaste on viime vuosina huomattavasti alentunut, mutta se on silti edelleen unionin korkeimpia. Koulunkäynnin keskeyttämisessä ja opiskelijoiden koulutustuloksissa on suuria alueellisia eroja etenkin perustaitojen osalta. Opettajien koulutus ja yksittäisille opiskelijoille annettu tuki ovat hyvien koulutustulosten taustatekijöitä hyvin suoriutuneilla alueilla. Luokalle jääminen on Espanjassa unionin toiseksi yleisintä, mikä nostaa koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä ja koulutuksen kustannuksia ja alentaa koulutustasoon liittyviä odotuksia. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden työllistymisaste on verrattain alhainen. Opiskelijoiden ja akateemisen henkilöstön vähäinen liikkuvuus, rajalliset harjoittelumahdollisuudet, kannustimien puute ja yliopistohallinnon jäykkyys vaikeuttavat edelleen yhteistyötä yritysten tai tutkimuslaitosten kanssa.

               (15)

               Tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi Espanjalle olisi hyötyä tutkimuksen ja innovoinnin edistämisestä. Innovointitulokset ovat kuitenkin heikentyneet ja ovat nyt heikommat kuin vuonna 2007, ja ero unionin keskiarvoon nähden on ajan myötä kasvanut. Heikkojen innovointitulosten lisäksi yksityiset T&K-menot ovat supistuneet, mikä kertoo puutteista tutkimuksen ja innovoinnin hallintokehyksessä. Keskushallinnon tutkimus- ja innovointirahoituksen hallinnoinnista vastaava valtion tutkimusvirasto aloitti toimintansa vuoden 2017 alussa. Tähän asti tukiohjelmien rahoitusta ei ole suunniteltu järjestelmällisesti monivuotisten ohjelmien perusteella. Myöskään tukiohjelmien tuloksellisuutta ei ole järjestelmällisesti arvioitu, jotta voitaisiin parantaa niiden muotoa ja toteutusta. Kannustimien puutteen ja yliopistohallinnon jäykkyyden vuoksi myös julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on vähäistä, samoin kuin tutkijoiden liikkuvuus julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Eri hallintotasojen koordinointia olisi parannettava, sillä kansallisten ja alueellisten politiikkatoimien yhteisvaikutus ei ole paras mahdollinen.

               (16)

               Espanjan pienten yritysten tuottavuus on yleensä huomattavasti heikompi kuin vastaavien yritysten tuottavuus muissa suurissa jäsenvaltioissa. Koska valtaosa Espanjan yrityksistä on pieniä, tämä vaikuttaa merkittävästi koko talouden tuottavuuteen. Poistamalla yritysten perustamista, toimintaa ja kasvua haittaavia esteitä voitaisiin siis lisätä investointeja ja parantaa tuottavuutta. Espanjan hallitus on hyväksynyt viime vuosina useita toimenpiteitä, joiden avulla pyritään helpottamaan yritysten perustamista ja kasvua. Näiden uudistusten lujittaminen ja täysimääräinen toteuttaminen on olennaisen tärkeää, jotta niiden koko potentiaali saadaan käyttöön. Vuonna 2013 hyväksytty markkinoiden yhtenäisyyttä koskeva laki on helpottanut niiden ylimääräisten kustannusten karsimista, joita yrittäjille aiheutuu sen vuoksi, että yrityslainsäädännössä on eri alueilla suuria eroja ja päällekkäisyyksiä. Yritykset käyttävät yhä enemmän tähän lakiin sisältyvää valitusmekanismia saadakseen apua markkinoille pääsyä koskevien esteiden poistamisessa, mikä saattaa olla osoitus tarpeesta yksinkertaistaa lupamenettelyjä edelleen. Asiasta vastaavien julkishallinnon elinten väliseen koordinointiin on panostettava enemmän, myös alueministeriöiden ja kansallisen ministeriön välisten toimialakokousten (conferencia sectorial) tasolla. Tämä on erittäin tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että voimassa olevassa ja tulevassa lainsäädännössä puututaan kaikilla tasoilla tehokkaasti tarpeettomiin markkinoillepääsyn esteisiin, jotka koskevat myös uusia yhteistyötalouteen perustuvia liiketoimintamalleja. Vähittäiskauppasektorilla vähittäisliikkeitä koskeva kaksinkertainen lupamenettely rajoittaa edelleen tarpeettomasti markkinoille pääsyä. Auton vuokrausta kuljettajan kanssa ja lyhytaikaisia asunnonvuokrauspalveluja koskevaan aluelainsäädäntöön sisältyvät markkinoille pääsyä koskevat vaatimukset saattavat tarpeettomasti vaikeuttaa yhteistyötalouden tasapainoista kehitystä. Espanja on toteuttanut vuoden 2017 ensimmäisinä kuukausina toimenpiteitä markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain täytäntöönpanon tehostamiseksi. Esimerkkeinä voidaan mainita äskettäin hyväksytty lain täytäntöönpanoa koskeva opas sekä luettelo sen soveltamiseen liittyvistä hyvistä ja huonoista käytänteistä.

               (17)

               Asiantuntijapalvelujen sääntely on edelleen verrattain rajoittavaa. Protektionistisia oikeuksia (ns. varatut toiminnot) myönnetään valikoivasti joillekin palveluntarjoajille ja suljetaan samalla pois muut, joilla on vastaava pätevyys. Erittäin monissa ammateissa on pakollisena vaatimuksena ammattialajärjestön jäsenyys. Espanjassa insinöörejä, arkkitehteja ja matkaoppaita koskevat rajoitukset ovat unionin keskiarvoa tiukemmat. Rajoitukset ovat unionin keskiarvoa väljemmät patenttiasiamiesten ja lakimiesten osalta, joskin lakimiehen ammattiin pääsyä koskevat rajoitukset ovat Espanjassa tiukemmat kuin minkään muun ammatin. Asiantuntijapalveluja koskevaa säädösehdotusta, jossa kaavaillaan muun muassa ammattialajärjestön jäsenyyttä koskevan vaatimuksen järkeistämistä, ei ole vielä hyväksytty. Uudistuksessa säädetään myös asiantuntijaelinten avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämisestä, aiheettomasti varattujen toimintojen avaamisesta kilpailulle ja markkinoiden yhtenäisyyden turvaamisesta asiantuntijapalvelujen tarjoajaksi pääsyn ja näiden palvelujen tarjoamisen yhteydessä.

               (18)

               Komissio on vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2017 vakausohjelman ja vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (20)

               Neuvosto on tutkinut vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2017 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

         SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa, että noudatetaan 8 päivänä elokuuta 2016 tehtyä neuvoston päätöstä, mukaan lukien toimet, joilla lujitetaan julkisen talouden ja julkisten hankintojen kehystä; toteuttaa kattavan menojen uudelleenarvioinnin, jotta voidaan määrittää alat, joilla varojen käyttöä voitaisiin mahdollisesti tehostaa;

               2.

               parantaa koordinointia alueellisten työvoimapalvelujen, sosiaalipalvelujen ja työnantajien välillä, jotta voidaan paremmin vastata työnhakijoiden ja työnantajien tarpeisiin; toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään työntekijöiden palkkaamista pysyviin työsuhteisiin; puuttuu toimeentulotukijärjestelmien alueellisiin eroihin ja hajanaisuuteen sekä parantaa perheille myönnettävää tukea, muun muassa laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuutta; parantaa korkeakoulutuksen työmarkkinarelevanssia; puuttuu koulutustulosten alueellisiin eroihin erityisesti parantamalla opettajien koulutusta ja yksittäisille opiskelijoille annettavaa tukea;

               3.

               varmistaa riittävät ja kestävät investoinnit tutkimukseen ja innovointiin ja lujittaa investointien hallinnointia eri hallintotasoilla; varmistaa markkinoiden yhtenäisyyttä koskevan lain perusteellisen ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon sekä voimassa olevan että tulevan lainsäädännön osalta.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2017.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. TÕNISTE

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUVL C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 14 päivänä joulukuuta 2009 , Euroopan unionin neuvostolle Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2009/26)

text:
               18.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 308/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä joulukuuta 2009,
   Euroopan unionin neuvostolle Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2009/26)
   2009/C 308/01
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2008 tilintarkastuksen jälkeen. Sen vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2009 alkaen.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland on valinnut Deloitte & Touchen ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2009–2011.

         SUOSITTELEE
   että Deloitte & Touche nimitetään Central Bank and Financial Services Authority of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2009–2011.

      Annettu Frankfurt am Mainissa, 14 päivänä joulukuuta 2009.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET


Avis juridique important

|

52003HB0011

Euroopan keskuspankin suositus annettu 3 päivänä lokakuuta 2003 Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2003/11)

Virallinen lehti nro C 247 , 15/10/2003 s. 0016 - 0016

Euroopan keskuspankin suositusannettu 3 päivänä lokakuuta 2003Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista(EKP/2003/11)(2003/C 247/06)EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.(2) Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisten tilintarkastajien viisi vuotta kestänyttä toimikautta ei uusita, kun se päättyy vuoden 2003 lopussa. Tätä varten on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat vuoden 2004 alusta.(3) Banque centrale du Luxembourg on valinnut uudet ulkopuoliset tilintarkastajat julkisia hankintoja koskevien sääntöjensä mukaisesti, ja EKP katsoo, että tilintarkastajat täyttävät vaadittavat edellytykset.(4) Ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi on vuosi ja se voidaan uudistaa,SUOSITTELEE:Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi Deloitte &  Touche Luxembourgia tilivuodeksi 2004.Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Annettu Frankfurt am Mainissa 3 päivänä lokakuuta 2003.EKP:n puheenjohtajaWillem F. Duisenberg


Avis juridique important

|

32004H0406(01)

Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, takavarikoiduista huumausaineista tapahtuvaa näytteenottoa koskeviksi suuntaviivoiksi

Virallinen lehti nro C 086 , 06/04/2004 s. 0010 - 0011

Neuvoston suositus,annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004,takavarikoiduista huumausaineista tapahtuvaa näytteenottoa koskeviksi suuntaviivoiksi(2004/C 86/04)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioonYhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 muutospöytäkirjalla,Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1971 psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen,Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1988 yleissopimuksen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan,Feiran Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2000 hyväksymän huumausaineiden torjuntaa koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman vuosiksi 2000-2004,valvotuista aineista otettujen näytteiden toimittamisesta 28 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/419/YOS(1), jaEuroopan rikoslaboratorioiden yhteistyöelimen (ENFSI) marraskuussa 2003 antamat suuntaviivat edustavasta huumausaineiden näytteenotosta,sekä katsoo seuraavaa:(1) Eräänä Euroopan unionin tavoitteena on vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittainen luominen.(2) On tärkeää, että tällä alueella torjutaan rikollisuutta, mukaan lukien järjestäytyneeseen huumausainekauppaan liittyvä rikollisuus, kokonaisvaltaisesti ja tehokkaasti.(3) Käsitteillä "huumausaineet" ja "psykotrooppiset aineet" tarkoitetaan Yhdistyneiden Kansakuntien asiaa koskevien yleissopimusten luetteloissa olevia aineita sekä aineita, joihin sovelletaan uusia synteettisiä huumausaineita koskevasta tiedonvaihdosta, riskien arvioinnista ja valvonnasta 16.6.1997 hyväksytyn yhteisen toiminnan(2) 5 artiklan 1 kohdan mukaisia valvontatoimenpiteitä.(4) Huumausainetilannetta koskevan objektiivisen, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon keruu, analysointi ja levittäminen olisi varmistettava, kuten huumausaineiden torjuntaa koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa todetaan.(5) Huumausaineiden torjuntaa koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi rikosteknisten laboratorioidensa välityksellä vaihdettava synteettisten huumeiden takavarikoinnin yhteydessä otettujen näytteiden analysointitietoja.(6) Tätä varten olisi harkittava näytteenottoa koskevia suuntaviivoja.(7) Näiden suuntaviivojen olisi oltava käytännöllisiä, eikä niistä saa aiheutua laboratorioille kohtuutonta työtaakkaa, joka voisi johtaa kohtuuttomiin suoritusaikoihin.(8) Näillä suuntaviivoilla olisi myös pyrittävä suojaamaan toimitettujen näytteiden hallussapitoketju, jotta niiden kelpoisuus todisteina huumausainerikoksia koskevissa oikeudenkäynneissä voidaan turvata mahdollisimman hyvin.(9) Tällaisten suuntaviivojen käyttö auttaisi parantamaan tuomioistuinten päätöksiä ja tuomioita sekä helpottaisi huumausaineiden torjuntaan osallistuvien virkamiesten työtä sen kaikissa vaiheissa,SUOSITTAA, että jäsenvaltiot,ottaessaan takavarikoiduista huumausaineista näytteitä analyysia varten:1. ottavat käyttöön kansainvälisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisen näytteenottojärjestelmän, jollei sellaista ole jo käytössä, ja soveltavat näitä suuntaviivoja erityisesti silloin, kun on todennäköistä, että näytteenoton tuloksilla on merkitystä muille jäsenvaltioille;2. pitävät marraskuussa 2003 annettuja edustavaa huumausaineiden näytteenottoa koskevia Euroopan rikoslaboratorioiden yhteistyöelimen (ENFSI) suuntaviivoja hyvänä pohjana näytteenottomenettelyjen noudattamisen varmistamiseksi;3. katsovat, että suurissa kansainvälisissä tapauksissa näytteenoton vähimmäisvaatimuksia ovata) lainvalvontaviranomaisten suorittamasta takavarikoinnista rikostutkinta-asiantuntijoita ja tuomioistuinta varten tehty yksityiskohtainen raportti (näytteiden kuvaus, niiden numerot, paino, paketointi, alkuperä, ulkoiset ominaisuudet, ulkoasu, valokuvat, jne.);b) näytteenottotekniikka, joka perustuu hypergeometriseen tai Bayesin menetelmään, 95 prosentin luotettavuustasoon ja 50 prosentin suhteellisuustasoon (vähintään puolet tuotteista), tai YK:n suosittelemaan menetelmään;4. katsovat, että yhdessä jäsenvaltiossa sovellettavat näytteenoton vähimmäisvaatimukset voidaan ottaa huomioon muissa jäsenvaltioissa kansallisen lainsäädännön mukaisesti;5. toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan toimitettujen näytteiden hallussapitoketju.(1) EYVL L 150, 6.6.2001, s. 1.(2) EYVL L 167, 25.6.1997, s. 1.