title: 2014/724/EU: Komission suositus, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014 , älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallista

text:
               18.10.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 300/63

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä lokakuuta 2014,
   älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallista

      (2014/724/EU)

   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Älykkäät verkot mahdollistavat keskeisten energiapolitiikkojen täytäntöönpanon. Älykkäät verkot ovat vuoteen 2030 ulottuvassa poliittisessa toimintakehyksessä tulevan hiilivapaan voimantuotantojärjestelmän kulmakivi ja helpottavat energiainfrastruktuurin muutosta, jotta verkkoon voidaan integroida suurempia määriä vaihtelevasti saatavilla olevaa uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta voidaan parantaa ja toimitusvarmuus voidaan taata. Älykkäät verkot tarjoavat mahdollisuuden parantaa EU:n teknologian tarjoajien kilpailukykyä ja luovat alustan, jonka pohjalta perinteiset energiayritykset ja uudet markkinoille tulijat voivat kehittää innovatiivisia energiapalveluja ja -tuotteita verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvän tieto- ja viestintätekniikan ja kodin automaation ja kodinkoneiden aloilla.

               (2)

               Älykkäät mittausjärjestelmät ovat edellytys älykkäiden verkkojen kehittämiselle. Ne tarjoavat välineet, jotka mahdollistavat kuluttajien aktiivisen osallistumisen energiamarkkinoilla ja luovat järjestelmään joustavuutta kysyntäjoustojärjestelmien ja muiden innovatiivisten palvelujen kautta. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (2) mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttöön otetaan älykkäitä mittausjärjestelmiä, jotka edistävät kuluttajien aktiivista osallistumista sähkö- ja kaasutoimitusten markkinoille.

               (3)

               Älykkäiden mittausjärjestelmien — ja siten myös älykkäiden verkkojen ja laitteiden tulevien kehitysversioiden — käytön yhteydessä voidaan käsitellä henkilöihin liittyviä tietoja eli Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (3) 2 artiklassa määriteltyjä henkilötietoja.

               (4)

               Direktiivin 95/46/EY 29 nojalla perustetun tietosuojatyöryhmän lausunnossa 12/2011 (4) todetaan, että älykkäissä mittausjärjestelmissä ja älykkäissä verkoissa voidaan käsitellä entistä suurempia määriä henkilötietoja ja asettaa ne nykyistä laajemman vastaanottajajoukon saataville, mistä aiheutuu rekisteröidyille henkilöille uusia riskejä, joita ei aiemmin tunnettu energiasektorilla.

               (5)

               Tietosuojatyöryhmän lausunnossa 04/2013 (5) todetaan, että älykkäät mittausjärjestelmät ja älykkäät verkot ennakoivat tulevaa ”esineiden internetiä” ja että yksityiskohtaisten kulutustietojen keräämiseen liittyvät mahdolliset riskit tulevat todennäköisesti kasvamaan tulevaisuudessa, kun tietoja yhdistetään muista lähteistä peräisin oleviin tietoihin, kuten paikkatietoihin tai internetissä tapahtuvan jäljityksen ja profiloinnin, videovalvontajärjestelmien ja radiotaajuustunnistusjärjestelmien (RFID) kautta saataviin tietoihin (6).

               (6)

               Tietoisuuden lisäämisen älykkäiden verkkojen ominaisuuksista ja merkittävistä hyödyistä pitäisi edesauttaa sitä, että tätä teknologiaa pystytään hyödyntämään täysimittaisesti, ja samalla lieventää riskiä, että sitä käytetään yhteistä etua vahingoittavalla tavalla, mikä parantaa sen yleistä hyväksyntää.

               (7)

               Direktiivissä 95/46/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (7) säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan täysimääräisesti älykkäisiin mittausjärjestelmiin ja älykkäisiin verkkoympäristöihin, kun niissä käsitellään henkilötietoja.

               (8)

               Lainsäädäntöpakettiin, jonka komissio on hyväksynyt direktiivin 95/46/EY uudistamiseksi, sisältyy ehdotus tietosuoja-asetukseksi (8). Kun se hyväksytään, sitä sovelletaan älykkäisiin mittausjärjestelmiin ja älykkäisiin verkkoympäristöihin, kun niissä käsitellään henkilötietoja.

               (9)

               Komission 12 päivänä huhtikuuta 2011 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassa tiedonannossa ”Älykkäät verkot: innovoinnista käyttöönottoon” (9) korostetaan tietosuojaa ja tietoturvaa yhtenä älykkäiden verkkojen käyttöönottoon liittyvistä viidestä haasteesta ja määritellään toimenpiteitä, joilla tätä käyttöönottoa voidaan nopeuttaa. Näihin sisältyvät ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” lähestymistapa sekä verkko- ja tietoturvallisuuden ja häiriönsietokyvyn arviointi.

               (10)

               Euroopan digitaalistrategiassa luetellaan joukko soveltuvia toimenpiteitä, jotka koskevat erityisesti tietosuojaa unionissa, verkko- ja tietoturvaa ja verkkohyökkäyksiä. Tiedonannossa ”Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia: Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö” (10) ja komission 7 päivänä helmikuuta 2013 antamassa ehdotuksessa direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa (11) ehdotetaan oikeudellisia toimenpiteitä ja määritellään kannustimia, joilla voidaan edistää investointeja, avoimuutta ja käyttäjien tietoisuuden parantamista, jotta EU:n verkkoympäristöstä voitaisiin tehdä turvallisempi. Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimialan, komission ja muiden sidosryhmien kanssa ryhdyttävä soveltuviin toimenpiteisiin johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi tietoturvaan ja henkilötietojen suojaamiseen.

               (11)

               Direktiivin 95/46/EY 29 artiklan nojalla perustetun tietosuojatyöryhmän lausunnoissa ja Euroopan tietosuojavaltuutetun 8 päivänä kesäkuuta 2012 antamassa lausunnossa (12) annetaan ohjeistusta henkilötietojen suojaamisesta ja tietoturvan takaamisesta, kun tietoja käsitellään älykkäissä mittausjärjestelmissä ja älykkäissä verkoissa. Tietosuojatyöryhmän älykkäistä mittausjärjestelmistä antamassa lausunnossa 12/2011 suositellaan, että jäsenvaltiot alkavat toteuttaa täytäntöönpanosuunnitelmia, joissa edellytetään yksityisyyden suojaa koskevaa vaikutustenarviointia.

               (12)

               Jotta älykkäiden mittausjärjestelmien tarjoamat edut voitaisiin hyödyntää, yksi keskeinen edellytys tämän teknologian käytölle on löytää tarkoituksenmukaiset tekniset ja oikeudelliset ratkaisut, joilla voidaan turvata yksityisyyden suoja ja henkilötietojen suoja, jotka ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa määrättyjä perusoikeuksia. Komission suosituksessa 2012/148/EU (13) annetaan erityistä ohjeistusta älykkäisiin mittausjärjestelmiin liittyvistä tietosuoja- ja tietoturvatoimenpiteistä ja pyydetään jäsenvaltioita ja sidosryhmiä varmistamaan, että älykkäitä mittausjärjestelmiä ja älykkäiden verkkojen sovelluksia valvotaan ja että ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitetaan.

               (13)

               Suosituksessa 2012/148/EU todetaan, että tietosuojaa koskevilla vaikutustenarvioinneilla älykkäiden verkkojen kehityksen tietosuojariskit pitäisi voida yksilöidä heti alusta asti noudattamalla sisäänrakennetun tietosuojan periaatetta. Suosituksessa ilmoitetaan, että komissio laatii älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin, joka toimitetaan tietosuojatyöryhmälle lausuntoa varten.

               (14)

               Suosituksessa 2012/148/EU todetaan edelleen, että tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin tulisi ohjata rekisterinpitäjiä sellaisen kattavan tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin tekemisessä, jossa esitetään kuvaus suunnitelluista käsittelytoimista, arvio rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvista riskeistä, toimet, joiden avulla riskeihin on tarkoitus puuttua, sekä takeet, turvatoimenpiteet ja keinot, joilla varmistetaan henkilötietojen suoja ja osoitetaan, että direktiiviä 95/46/EY on noudatettu, ottaen huomioon rekisteröityjen oikeudet ja oikeutetut edut.

               (15)

               Direktiivin 95/46/EY korvaavassa ehdotetussa tietosuoja-asetuksessa tietosuojaa koskevasta vaikutustenarvioinnista tehtäisiin tietyin edellytyksin pakollinen, sillä se on yksi keskeinen keino lisätä rekisterinpitäjien vastuullisuutta. Tässä suhteessa älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamalli, vaikka se ei olekaan pakollinen, toimii arviointi- ja päätöksentekovälineenä, joka auttaa älykkäiden verkkojen alan rekisterinpitäjiä noudattamaan ehdotetun tietosuoja-asetuksen tulevia oikeudellisia velvoitteita.

               (16)

               Unionin tasolla määritellyllä tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallilla pyritään varmistamaan, että direktiivin 95/46/EY ja suosituksen 2012/148/EU säännöksiä noudatetaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja että edistetään yhteistä menettelytapaa, jolla rekisterinpitäjät takaavat riittävän ja yhdenmukaisen henkilötietojen käsittelyn kaikkialla EU:ssa.

               (17)

               Tällaisen mallin pitäisi helpottaa sisäänrakennetun tietosuojan periaatteen soveltamista, koska se kannustaa rekisterinpitäjiä tekemään tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin mahdollisimman pian, jolloin ne voivat ennakoida mahdollisia vaikutuksia rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin ja toteuttaa tiukkoja turvatakeita. Rekisterinpitäjän pitäisi seurata ja arvioida tällaisia toimenpiteitä sovelluksen tai järjestelmän koko elinkaaren ajan.

               (18)

               Laadintamallin soveltamisesta laaditun raportin pitäisi myös edesauttaa kansallisten tietosuojaviranomaisten toimia, jotka liittyvät tietojen käsittelyn vaatimustenmukaisuuden ja erityisesti henkilötietojen suojaan kohdistuvien riskien seurantaan ja valvontaan.

               (19)

               Sen lisäksi, että laadintamalli helpottaa tietosuojaan, yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan liittyvien esiin nousevien kysymysten ratkaisua älykkäässä verkkoympäristössä, se auttaa myös vastaamaan tietojen käsittelyä koskeviin haasteisiin, jotka liittyvät energian vähittäismarkkinoiden kehittämiseen. Suuri osa tulevien vähittäismarkkinoiden arvosta syntyy tiedosta ja tieto- ja viestintätekniikan laajemmasta integroinnista energiajärjestelmään. Tämän tiedon kerääminen ja sen käytön organisointi ovat keskeisiä tekijöitä liiketoimintamahdollisuuksien luomisessa uusille tulokkaille, erityisesti ostoyhteenliittymille, energiapalveluyrityksille tai tieto- ja viestintätekniikan alan yrityksille. Tietosuoja, yksityisyyden suoja ja tietoturva ovat siis tulevaisuudessa entistä tärkeämpiä kysymyksiä yleishyödyllisten palvelujen tarjoajille. Laadintamalli auttaa varmistamaan, etenkin älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton alkuvaiheessa, että älykkäiden mittausjärjestelmien sovelluksia valvotaan ja ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitetaan, kun älykkäiden verkkojen kehityksen tietosuojariskit yksilöidään heti alusta asti.

               (20)

               Laadintamalli, jonka kehittivät älykkäiden verkkojen alan keskeiset sidosryhmät komission valvomassa prosessissa, toimitettiin tietosuojatyöryhmälle virallista kuulemista varten, jonka jälkeen työryhmä antoi lausunnon 04/2013. Lausunnon 04/2013 perusteella toimitettiin tarkistettu laadintamalli, josta tietosuojatyöryhmä antoi 4 päivänä joulukuuta 2013 lausunnon 07/2013 (14). Sidosryhmät ottivat huomioon näissä kahdessa lausunnossa esitetyt suositukset.

               (21)

               Tietosuojatyöryhmän lausunnossa 07/2013 suositellaan, että laadintamallin käyttöönottoa varten järjestetään testausvaihe, jonka aikana yksittäiset tietosuojaviranomaiset voivat tukea käyttöönottoa. Testausvaiheen pitäisi auttaa varmistamaan, että laadintamalli parantaa yksityishenkilöiden tietosuojaa älykkäiden verkkojen käyttöönoton yhteydessä.

               (22)

               Ottaen huomioon hyödyt, joita laadintamalli tuottaa toimialalle, kuluttajille ja kansallisille tietosuojaviranomaisille, jäsenvaltioiden pitäisi toimia yhteistyössä toimialan, kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien ja kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa edistääkseen ja tukeakseen tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin käyttöönottoa ja käyttöä älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton varhaisessa vaiheessa.

               (23)

               Komission olisi edistettävä tämän suosituksen täytäntöönpanoa suoraan ja välillisesti helpottamalla sidosryhmien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä, erityisesti kokoamalla ja levittämällä tietopalautetta testausvaiheen aikana toimialan ja kansallisten tietosuojaviranomaisten välillä.

               (24)

               Komission olisi testausvaiheesta tehtävien päätelmien pohjalta ja direktiivin 95/46/EY tarkistamisen jälkeen arvioitava, onko laadintamallissa esitettyä menetelmää syytä tarkastella uudelleen ja tarkentaa.

               (25)

               Tässä suosituksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Erityisesti tässä suosituksessa pyritään varmistamaan yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla) ja henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla).

               (26)

               on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   I   SOVELTAMISALA

               1.

               Tässä suosituksessa annetaan jäsenvaltioille ohjeistusta toimenpiteistä, joita ne voivat toteuttaa älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin, jäljempänä ’laadintamalli’, toimivan ja laajamittaisen levittämisen, tunnustamisen ja käytön varmistamiseksi, jotta voidaan taata henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevien perusoikeuksien noudattaminen älykkäiden verkkosovellusten ja -järjestelmien ja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönotossa.
               Laadintamalli on saatavilla älykkäitä verkkoja käsittelevän erityisryhmän verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II   MÄÄRITELMÄT

               2.

               Jäsenvaltioita kehotetaan huomiomaan seuraavat määritelmät:

                           a)

                           ’Älykkäällä verkolla’ (15) tarkoitetaan edistynyttä energiaverkkoa, johon on lisätty toimittajan ja kuluttajan välinen kaksisuuntainen digitaalinen viestintä, älykkäät mittausjärjestelmät sekä seuranta- ja hallintajärjestelmät.

                           b)

                           ’Älykkäällä mittausjärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä järjestelmää, joka voi mitata energian kulutusta ja tuotantoa ja tarjota enemmän tietoa kuin tavanomainen mittari sekä lähettää ja vastaanottaa tietoja sähköisen viestinnän muodossa. (16)

                           c)

                           ’Tietosuojaa koskevalla vaikutustenarvioinnilla’ tarkoitetaan järjestelmällistä prosessia potentiaalisten riskien vaikutusten arvioimiseksi tapauksissa, joissa rekisterinpitäjän tai käsittelijän suorittamista tai rekisterinpitäjän lukuun toimivan käsittelijän suorittamista käsittelytoimista saattaa niiden luonteen, laajuuden tai tarkoituksen vuoksi aiheutua erityisiä rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvia riskejä.

                           d)

                           ’Sisäänrakennettu tietosuoja’ edellyttää, että käsittelytapojen määrittämisen ja itse käsittelyn yhteydessä toteutetaan asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet ja menettelyt uusin tekniikka ja toteuttamiskustannukset huomioon ottaen siten, että käsittely vastaa direktiivin 95/46/EY vaatimuksia ja takaa rekisteröidyn oikeuksien suojelun.

                           e)

                           ’Oletusarvoinen tietosuoja’ edellyttää, että käyttöön otetaan keinot sen varmistamiseksi, että käsittely koskee oletusarvoisesti vain niitä henkilötietoja, jotka ovat välttämättömiä tietyn käsittelytarkoituksen kannalta, ja että tietoja ei erityisesti kerätä eikä säilytetä suurempia määriä eikä kauemmin kuin on välttämätöntä kyseisten tarkoitusten toteuttamiseksi.

                           f)

                           ’Parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla’ tarkoitetaan toimintojen ja niissä käytettävien menetelmien tehokkainta ja edistyneintä astetta ja osoitetaan, että tietyt tekniikat periaatteessa soveltuvat käytännön pohjaksi EU:n tietosuojakehyksen vaatimusten noudattamiselle. Ne on suunniteltu ehkäisemään tai lieventämään yksityisyydensuojaan, henkilötietojen suojaan ja tietoturvaan kohdistuvia riskejä.

                           g)

                           29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä on perustettu direktiivin 95/46/EY nojalla.

         III   TÄYTÄNTÖÖNPANO

               3.

               Henkilötietojen suojan takaamiseksi kaikkialla unionissa jäsenvaltioiden olisi kannustettava rekisterinpitäjiä soveltamaan älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallia ja ottamaan laadintamallia soveltaessaan huomioon tietosuojatyöryhmän neuvot, erityisesti sen lausunnon 07/2013 (17). Tietosuojatyöryhmän lausunnot ovat saatavilla älykkäitä verkkoja käsittelevän erityisryhmän verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Jäsenvaltioiden olisi toimittava yhteistyössä toimialan, kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien ja kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa edistääkseen ja tukeakseen tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin laadintamallin levittämistä ja käyttöä älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton varhaisessa vaiheessa.

               5.

               Jäsenvaltioiden olisi kannustettava rekisterinpitäjiä ottamaan huomioon tietosuojaa koskevaa vaikutustenarviointia täydentävänä tekijänä parhaan käytettävissä olevan tekniikan, jonka jäsenvaltiot määrittelevät yhteistyössä toimialan, komission ja muiden sidosryhmien kanssa kutakin suosituksen 2012/148/EU 42 kohdassa lueteltua sähköverkkojen älykkäiden mittausjärjestelmien yhteistä toiminnallista vähimmäisvaatimusta varten.

               6.

               Jäsenvaltioiden olisi tuettava rekisterinpitäjiä niiden kehittäessä ja hyväksyessä sisäänrakennettuun tietosuojaan ja oletusarvoiseen tietosuojaan perustuvia ratkaisuja, jotka mahdollistavat tehokkaan tietosuojan.

               7.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rekisterinpitäjät kuulevat omia kansallisia tietosuojaviranomaisiaan tietosuojaa koskevasta vaikutustenarvioinnista ennen käsittelyn aloittamista.

               8.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rekisterinpitäjät toteuttavat tietosuojaa koskevan vaikutustenarvioinnin tekemisen jälkeen ja direktiivin 95/46/EY mukaisten velvollisuuksiensa mukaisesti asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet taatakseen henkilötietojen suojan ja tarkastelevat uudelleen vaikutustenarviointia ja sitä, ovatko yksilöidyt toimenpiteet edelleen asianmukaisia, sovelluksen tai järjestelmän koko elinkaaren ajan.

         IV   TESTAUSVAIHE

               9.

               Jäsenvaltioiden olisi tuettava todenmukaisia käyttötapauksia sisältävän testausvaiheen (18) toteuttamista muun muassa hakemalla testaajia älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien alalta ja kannustamalla heitä osallistumaan testausvaiheeseen.

               10.

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava testausvaiheessa, että kaikissa asiaankuuluvissa sovelluksissa ja järjestelmissä sovelletaan laadintamallia, tietosuojatyöryhmän neuvoja (19) sekä tämän suosituksen III jakson säännöksiä, jotta saavutetaan suurin vaikutus tietosuojaan ja saadaan mahdollisimman paljon kokemuksia laadintamallin uudelleentarkastelua varten.

               11.

               Jäsenvaltioiden olisi kannustettava ja tuettava kansallisia tietosuojaviranomaisia tarjoamaan tukea ja ohjeistusta rekisterinpitäjille koko testausvaiheen ajan (20).

               12.

               Komissio aikoo suoraan edesauttaa testausvaiheen toteuttamista ja seurantaa helpottamalla sidosryhmien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä, erityisesti organisoimalla sidosryhmäfoorumin (21), jossa voidaan järjestää sidosryhmien tapaamisia, joihin osallistuu testaajia, toimialan ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, kansallisia tietosuojaviranomaisia ja energia-alan sääntelyviranomaisia.

               13.

               Jäsenvaltioiden olisi kannustettava testaajia tiedottamaan testausvaiheen tuloksista ja jakamaan niitä kansallisille tietosuojaviranomaisille ja muille asianomaisille sidosryhmille sidosryhmäfoorumissa seuraaviin kolmeen luokkaan kuuluvien arviointiperusteiden pohjalta:

                           a)

                           kuinka tehokkaasti laadintamallilla voidaan arvioida yksittäisten älykkäiden verkkosovellusten tietosuojavaikutuksia;

                           b)

                           kuinka hyvin laadintamallilla voidaan ohjata rekisterinpitäjää vaikutustenarvioinnin tekemisessä sovelluksen tai järjestelmän konkreettisten olosuhteiden mukaisesti; ja

                           c)

                           kuinka käyttäjäystävällinen laadintamalli on rekisterinpitäjän näkökulmasta.

                     Näitä arviointiperusteita koskevassa raportoinnissa olisi keskityttävä tietoihin, joilla on merkitystä komission suosituksen ja laadintamallin soveltamisen kannalta kaikissa asiaankuuluvissa sovelluksissa tai järjestelmissä.

               14.

               Komissio aikoo varmistaa, että testausvaiheessa tehdyistä tietosuojaa koskevista vaikutustenarvioinneista laaditaan luettelo. Luettelo tietosuojaa koskevista vaikutustenarvioinneista asetetaan saataville älykkäitä verkkoja käsittelevän erityisryhmän verkkosivuilla koko testausvaiheen ajaksi ja sitä päivitetään säännöllisesti, jotta laadintamallin soveltamista voidaan parantaa jatkuvasti ja viiveettä.

         V   UUDELLEENTARKASTELU

               15.

               Jäsenvaltioiden olisi kahden vuoden kuluessa siitä, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, toimitettava komissiolle arviointikertomus, jossa esitetään testausvaiheen perusteella tehdyt asiaankuuluvat johtopäätökset.

               16.

               Komissio aikoo arvioida kahden vuoden kuluttua siitä, kun tämä suositus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, onko laadintamallia syytä tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamien testausvaihetta koskevien kertomusten pohjalta ja edellä mainitut arviointiperusteet huomioon ottaen. Komissio harkitsee asiaa koskevan sidosryhmätapahtuman järjestämistä, jotta tästä arvioinnista voidaan vaihtaa näkemyksiä ennen tarkistuksen toteuttamista.

               17.

               Laadintamallin tarkistamisella pitäisi osaltaan varmistaa, että se parantaa yksityishenkilöiden tietosuojaa älykkäiden verkkojen käyttöönoton yhteydessä ja vastaa riittävällä tavalla tarkistetun direktiivin 95/46/EY säännöksiä ja tietosuojatyöryhmän antamaa suositusta 07/2013.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä lokakuuta 2014.

            Komission puolesta

         Günther OETTINGER

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (4)  29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä, Opinion 12/2011 on smart metering, 00671/11/EN, WP183, 4. huhtikuuta 2011.

      (5)  29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä, Opinion 04/2013 on the Data Protection Impact Assessment Template for Smart Grid and Smart Metering Systems (’DPIA Template’) prepared by Expert Group 2 of the Commission's Smart Grid Task Force, 00678/13/EN, WP205, 22. huhtikuuta 2013.

      (6)  Ks. edellinen alaviite ja Euroopan neuvoston ministerikomitean 23. marraskuuta 2010 antama suositus CM/Rec(2010)13 jäsenmaille yksilöiden suojelusta profiloinnin yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen automaattisessa käsittelyssä.

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (8)  COM(2012) 11 final.

      (9)  COM(2011) 202 final.

      (10)  Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia: Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö”, 7. helmikuuta 2013, JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 8 päivänä kesäkuuta 2012 antama lausunto älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelua koskevasta komission suosituksesta: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf

      (13)  Komission suositus 2012/148/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton valmistelusta (EUVL L 73, 13.3.2012, s. 9).

      (14)  29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä, Opinion 07/2013 on the Data Protection Impact Assessment Template for Smart Grid and Smart Metering Systems (’DPIA Template’) prepared by Expert Group 2 of the Commission's Smart Grid Task Force, 2064/13/EN, WP209, 4. joulukuuta 2013.

      (15)  Älykkäitä verkkoja käsittelevän erityisryhmän kehittämässä laadintamallissa älykkäät verkot määritellään energiaverkoiksi, joihin voidaan kustannustehokkaasti yhdistää kaikkien verkkoon liitettyjen käyttäjien tottumukset siten, että voidaan turvata taloudellisesti tehokkaat, kestävät voimantuotantojärjestelmät, joissa hävikki on vähäistä ja laatu, toimitusvarmuus ja turvallisuus korkeatasoisia: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (16)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Interpretative note on Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity and Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas — Retail markets, s. 7.

      (17)  Katso alaviitteet 4, 5 ja 14.

      (18)  Katso alaviite 14.

      (19)  Katso alaviitteet 4, 5 ja 14.

      (20)  Katso alaviite 14.

      (21)  Sidosryhmäfoorumina toimii älykkäitä verkkoja käsittelevä erityisryhmä. Euroopan komissio perusti sen vuonna 2009 politiikkafoorumiksi, jossa voidaan keskustella politiikan/sääntelyn suunnasta ja antaa siitä neuvoja komissiolle ja koordinoida älykkäiden verkkojen käyttöönoton ensimmäisiä vaiheita: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm


Avis juridique important

|

31997H0344

97/344/EY: Komission suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1997, aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta

Virallinen lehti nro L 145 , 05/06/1997 s. 0029 - 0051

KOMISSION SUOSITUS,annettu 22 päivänä huhtikuuta 1997,aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta (97/344/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) käsityöalat ja mikroyritykset mukaan luettuna elinvoimaisuudesta ja niihin sisältyvistä innovaatiomahdollisuuksista kilpailuolosuhteissa 10 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston päätöslauselman (1),ottaa huomioon Madridissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetyn komission kertomuksen "PK-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa" (2),ottaa huomioon yhtenäisestä ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten ja käsityöyritysten hyväksi annetun komission tiedonannon (3) sekä pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukien hyvin pienet yritykset ja käsityöyritykset, kehitysmahdollisuuksien täysimittaiseksi toteuttamiseksi noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa yritysympäristön parantamisen ja yrityksiä tukevien toimenpiteiden edistämisen osalta 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston päätöslauselman (4),ottaa huomioon sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisesta 8 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston päätöslauselman (5),ottaa huomioon 19 päivänä syyskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman, johon sisältyy Euroopan parlamentin lausunto ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yrityksen hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) (6),ottaa huomioon innovaatiota koskevan komission toimintasuunnitelman (7), jossa muun ohessa korostetaan, että monimutkaiset hallinnolliset muodollisuudet voivat vaikuttaa haitallisesti yritysten innovatiivisuuteen,ottaa huomioon kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 97/15/EY (8),sekä katsoo seuraavaa:I. JOHDANTO (1) Eurooppalaiset elinkeinoelämän järjestöt pitävät yritysten toimintaolosuhteiden parantamista ja yksinkertaistamista ensisijaisen tärkeänä, sillä yritykset joutuvat nykyään toimimaan hyvin monimutkaisissa ja jatkuvasti muuttuvissa olosuhteissa. Viimeksi kuluneiden kahdenkymmenen vuoden kuluessa on saatettu voimaan monia säädöksiä, ja yhdessä hallinnollisten menettelyjen kanssa ne vaikeuttavat yritysten päivittäistä toimintaa ja vähentävät niiden kilpailukykyä. Lisäksi rasitus kohdistuu suhteettoman suurelta osin pieniin yrityksiin, joilla on suuria yrityksiä heikommat taloudelliset edellytykset ja henkilöstövoimavarat niistä selviämiseen (9). Koska yleisesti tunnustetaan, että pk-yrityksiin (10) sisältyvät työllistämismahdollisuudet ovat kaikkein suurimmat, viranomaisten on ripeästi selvitettävä, miten pk-yritysten hallinnollisia rasitteita voidaan vähentää. Pk-yrityksiin sisältyviä työllisyys- ja kasvumahdollisuuksia on ensiarvoisen tärkeää vahvistaa ja tukea.II. PUITTEET YKSINKERTAISTAMISELLE (2) Lainsäädännölliset ja hallinnolliset rasitteet aiheutuvat pääasiallisesti jäsenvaltioiden säädöksistä. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti päätöksiä tehdään ja toimenpiteitä toteutetaan kaikilla tasoilla, niin kansallisella, alueellisella kuin kunnallisella tasolla. Jäsenvaltioiden antamien säädösten määrä on huomattavasti suurempi kuin yhteisön antamien asetusten ja direktiivien määrä.(3) Yksinkertaistaminen edellyttää siten jäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä sekä keskushallintojen kesken että niiden ja kunnallisten viranomaisten välillä. Ranskassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on perustettu pääministerin alaisuuteen erityinen osasto, kun taas useimmissa muissa jäsenvaltioissa on perustettu neuvoa-antava komitea, jolla ei usein ole vastaavia toimivaltuuksia. Työ yksinkertaistamiseksi on vaikeaa, ja se edellyttää valtaa ja valtuuksia eri ministeriöihin nähden samoin kuin riittäviä taloudellisia ja henkilöstövoimavaroja (11). Virkamiesten tietoisuutta on lisättävä tiedotuskampanjoiden avulla, ja pk-yrityksiin liittyviä asioita käsittelevien virkamiesten on saatava asianmukaista koulutusta (12). Julkisen hallinnon ja yritysten välisen hallintokulttuurin on muututtava asiakassuuntautuneemmaksi, ja on etsittävä keinoja pikemminkin yritysten tukemiseen kuin niiden valvomiseen (13). Onnistunut yksinkertaistaminen edellyttää myös jatkuvaa ja järjestelmällistä arviointia ja saavutettujen tulosten seurantaa yhdessä elinkeinoelämän järjestöjen kanssa.III. LAINSÄÄDÄNNÖLLISET PUITTEET (4) Vaikeat tai monimutkaiset lainsäädännölliset puitteet voivat lannistaa yrittäjiä ja estää uusien yritysten syntyä. Näin on erityisesti, kun yritys päättää laajentaa toimintojaan toiseen jäsenvaltioon, jonka kieli, kulttuuri ja hallintojärjestelmät ovat sille oudompia. Asianmukaisen sääntelyn tarpeellisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, vaan ongelmana ovat säädösten yhteisvaikutus, monimutkaisuus ja niiden noudattamisesta aiheutuvat kustannukset, joiden seurauksena yrityksille koituvat rasitteet saattavat olla suhteettoman suuria säädöksen tavoitteisiin nähden. Monimutkaisia ja kustannuksiltaan kalliita säädöksiä on vaikea panna täytäntöön, ja ne aiheuttavat arvostelua ja velvoitteiden välttelyä.(5) Jäsenvaltioiden on sen vuoksi entistä paremmin tiedostettava säädösten vaikutukset yrityksiin. Tavoitteena on tarpeellisten parannusten tunnistaminen ja samalla sen muistaminen, että myös myönteisten muutosten on oltava tasapainossa niihin sopeutumaan joutuville yrityksille aiheutuvien rasitteiden kanssa.(6) Uutta lainsäädäntöä ehdottaessaan lainsäätäjän on tarkkaan tiedettävä, mitä kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita säädöksen noudattamisesta aiheutuu yrityksille. Yrityksiin kohdistuvat vaikutukset sekä kustannukset ja hyödyt on tarvittaessa arvioitava tiiviissä yhteistyössä elinkeinoelämän edustajien kanssa. Arvioinnissa lainsäätäjän on erityisesti kiinnitettävä huomiota pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin. Jos pk-yritykset voivat kohtuullisilla kustannuksilla noudattaa säädöksen vaatimuksia, voivat myös suuret yritykset sen tehdä, mutta vastakkainen päättely ei aina pidä paikkaansa. "Ajattele ensin pieniä" on periaate, jonka tulee toimia ratkaisevana kokeena (14).(7) Tarpeellisten säädösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvat rasitteet on tasapainotettava muiden tekijöiden kuten esimerkiksi terveyteen, turvallisuuteen tai ympäristöön liittyvien seurausten kanssa. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa harkittava pk-yritysten tilannetta helpottavien poikkeuslupien tai yksinkertaistettujen menettelyjen käyttöönottoa, jos ne eivät kohtuuttomasti vaikeuta säädöksen tavoitteiden saavuttamista. Esimerkiksi verotukseen, yhtiöoikeuteen, tilastoihin ja ympäristöön liittyvissä säädöksissä voidaan kynnysarvoilla sekä valvonta- tai ilmoitusvelvoitteita lieventämällä merkittävästi vähentää säädösten noudattamisesta pk-yrityksille aiheutuvia rasitteita. Kynnysarvot eivät kuitenkaan saa jarruttaa kasvua, ja niitä on sovellettava joustavasti. Yritysten olisi esimerkiksi sallittava jatkaa tietyssä pk-ohjelmassa niin kauan kuin määrä, jolla niiden liikevaihto ylittää kyseisessä ohjelmassa liikevaihdolle määrätyn kynnysarvon, pysyy tietyn prosentuaalisen raja-arvon sisällä (15).IV. YRITYKSEN PERUSTAMISEEN LIITTYVIEN MUODOLLISUUKSIEN YKSINKERTAISTAMINEN (8) Edellä mainitun yleisen periaatteen lisäksi komissio haluaa korostaa tiettyjä käytäntöjä, joiden edistämistä jäsenvaltioissa se pitää hyödyllisenä, koska ne helpottavat merkittävästi yritysten perustamista. Niistä ensimmäinen on yrityksen perustamisvaiheeseen liittyvien viranomaisten toimintatapojen entistä parempi yhteensovittaminen ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen.(9) Useimmissa jäsenvaltioissa vaaditaan useita erilaisia rekisteröintejä (verotus, sosiaaliturva, tilastointi, yritys- ja kaupparekisteri jne.). Tarvittavien asioimispisteiden määrä vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta uusi yrittäjä voi hyvinkin joutua käymään kymmenessä eri paikassa ja kuluttamaan runsaasti aikaa, varsinkin, jos samassa paikassa on käytävä useampia kertoja. Kussakin paikassa on täytettävä lomake, jossa yleensä kysytään samoja tietoja. Muodollisuuksien ja toimenpiteiden määrä riippuu valitusta yritysmuodosta. Määrä on suurin osakeyhtiöillä, joiden osalta eräässä jäsenvaltiossa edellytetään 23 eri toimenpidettä ja lomaketta (16). Lisäksi uusien yritysten perustamislupia myöntävät useat eri viranomaiset, ja aloittavan yrittäjän on vaikea edetä nopeasti. Tämän vuoksi voi kestää viikkoja tai jopa kuukausia ennen kuin yritys voi varsinaisesti aloittaa toimintansa. Tämä ensikosketus hallintokiemuroihin samoin kuin rekisteröintikustannukset, jotka vaihtelevat eri jäsenvaltioissa ja voivat nousta 2 000 ecuun (17), lannistavat uusia yrittäjiä ja voivat hiertää yritysten ja viranomaisten välejä myös myöhemmin.Yksi yhteyspiste(10) Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot tutkivat kaikki yrityksen perustamiseen liittyvät muodollisuudet ja miettivät tapoja niiden yhteensovittamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Hyvänä esimerkkinä on Belgian Auditform-hanke, johon on koottu kaikki yrityksiltä vaadittavat toimenpiteet ja hallinnolliset muodollisuudet ja jonka tarkoituksena on niiden tehokkuuden ja niistä pk-yrityksille aiheutuvien rasitteiden arviointi. Muita esimerkkejä yhteensovittamisesta ovat ranskalainen yritystoimintaan liittyvistä muodollisuuksista vastaavien keskusten järjestelmä (Centres de formalités des entreprises - CFE:t) (18) ja Saksan "Gewerbeämter". Näiden järjestelmien periaatteena on, että viranomaisten ja yritysten - yritystyypin ja yrityksen toimialan edellyttämä - hallinnollinen yhteistyö on keskitetty yhteen yhteyspisteeseen.(11) Kokemus on osoittanut, että uuden yrityksen perustamiseen liittyvät hallinnolliset muodollisuudet voidaan jäsenvaltioissa hoitaa 1-5 päivässä eli huomattavasti alle 120 päivän, joka on pisin komissiolle ilmoitettu aika.(12) Yrityksen perustamisvaiheen yhteyspiste muuttuu entistä tärkeämmäksi, jos sen kautta voi hoitaa kaikki yrityksen elinkaareen liittyvät muodollisuudet kuten osoitteen tai sääntöjen muutokset, omistajanvaihdokset, työsuhdeasiat, toimiluvat ym. Esimerkiksi Ranskassa harkitaan parhaillaan työsuhteisiin liittyvien muodollisuuksien siirtämistä CFE:iden alaisuuteen. Eri viranomaisten välisen yhteistyön kehittäminen näin pitkälle vaatii tosin sinnikkyyttä ja päättäväisyyttä, mutta komissio tietää, että yritysten kannalta yhteyspiste olisi tervetullut.Yksi ilmoituslomake(13) Edelleen on tärkeä seikka yrityksiltä kerättävien tietojen yhdenmukaistaminen perustamisvaiheen lisäksi myös yrityksen alkuvaiheessa. Ranskassa on mielenkiintoisia kokemuksia myös siitä. Uusilta yrityksiltä vaadittavat tiedot on koottu yhteen, CFE:iden hallinnoimaan lomakkeeseen (19). Lomakkeen on laatinut CERFA (20), joka on kaikista tiedonkeruumuodollisuuksista vastaava keskusviranomainen.(14) Yhden lomakkeen järjestelmä vähentää merkittävästi uuden yrittäjän työtaakkaa, koska siihen kerätään kaikki ne tiedot, joita eri hallinnonaloilla tarvitaan uuden yrityksen rekisteröimiseen. Järjestelmän etuna on, että tiedot tarvitsee toimittaa vain yhden kerran ja että CFE pystyy auttamaan lomakkeen täyttämistä koskevissa ongelmissa. Ranskassa käytettävän yhden lomakkeen järjestelmän varjopuolena kuitenkin on, että lomakkeeseen on liitettävä asiakirjoja, joiden hankkiminen ja oikeaksi todistaminen vie aikaa. Viranomaisten ei pitäisi lähettää vasta rekisteröidyille yrityksille suurta määrää erilaisia lomakkeita ja tiedusteluja, koska sillä tavoin menetetään suuri osa yhden lomakkeen järjestelmän tuottamista eduista.(15) Viranomaisia on kannustettava jakamaan keskenään tietoja ja käyttämään entistä tehokkaammin hyväkseen tietokantojen ja tietotekniikan mahdollisuuksia, ja niiden on tarvittaessa mukautettava tietosuojaa koskevia säädöksiään (21). Oletuksena on, että tiedonvaihto ei koske luottamuksellisia tietoja. Italiassa vuonna 1990 säädetyllä lailla n:o 241 yksinkertaistettiin useita hallinnollisia menettelyjä. Siinä säädetään esimerkiksi, että jos henkilö, jolta tiettyä tietoa kysytään, ilmoittaa, että tieto sisältyy kyseisen tai jonkin toisen viranomaisen hallussa entuudestaan oleviin asiakirjoihin, viranomaisen on itse hankittava kyseinen tieto. Vastaavasti Tanskassa valmistellaan säädöstä, joka kieltäisi viranomaisia vaatimasta tietoa yritykseltä, jos kyseinen tieto on saatavissa toiselta viranomaiselta. Siitä näyttäisi seuraavan, että yritys voi jättää vastaamatta, jos kysytty tieto on jo annettu jollekin toiselle viranomaiselle.Yksi yritystunnus(16) Yhden yhteyspisteen ja lomakkeen tapaan myös yhden yritystunnuksen käyttö on yritysten kannalta hyödyllinen yksinkertaistamistoimenpide. Sellainen järjestelmä on jo olemassa Ranskassa, Ruotsissa, Portugalissa ja Tanskassa (22). Yritysten kannalta etuna on, että ne voivat käyttää samaa tunnusta kaikkien viranomaisten kanssa asioidessaan. Myös viranomaisten kannalta järjestelmä on hyödyllinen, sillä se yksinkertaistaa tietokantojen hallintaa ja tiedonvaihtoa.Toimiluvat ja muut luvat(17) Edellä mainittujen perustamismuodollisuuksien lisäksi uuden yrityksen on saatava myös joukko lupia, jotka oikeuttavat sen aloittamaan tietyn toiminnan ja/tai harjoittamaan tiettyä ammattia. Kyseessä voi olla yleinen liiketoimintalupa kuten Luxemburgissa tai erityislupa tietyn ammatin harjoittamiseen, esimerkiksi matkaoppaana, kampaajana tai matkanjärjestäjänä toimimiseen. Lupia ja oikeuksia tarvitaan usein myös muun muassa rakennushankkeisiin, ympäristönsuojelun tarpeisiin sekä terveys- ja turvallisuussyistä. Tarvittavien lupien laji ja monimutkaisuus vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa. Toisinaan uuden yrittäjän on täytettävä tietyt perustamisedellytykset kuten hyvämaineisuus, vakavaraisuus, ammatillinen pätevyys tai ammattikokemus. Komissio haluaa varmistaa yleisen yrittämisvapauden sisämarkkinoilla ennen kaikkea ammatillisten tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen avulla. Komission näkemyksen mukaan jäsenvaltioiden on säännöllisesti arvioitava ja mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava lupamenettelyjään, jotta niillä ei rajoitettaisi uusien yritysten syntyä.(18) Hidas lupamenettely, lupien tarve ja niitä myöntävien viranomaisten monilukuisuus voi jarruttaa yritysten toimintaa. Italiassa on säädetty kaksi lakia (23), joilla säädetään hallinnon yksinkertaistamisen yleisistä periaatteista. Niihin sisältyy mahdollisuus aloittaa liiketoiminta ilman erityistä lupaa ja periaate hiljaisesta hyväksynnästä (24). Jos siis asianomainen viranomainen ei ehdi tehdä päätöstä ennen vahvistettua määräaikaa, lupahakemus katsotaan hyväksytyksi. Tammikuussa 1996 Saksa sääti joukon lakeja lupamenettelyjen nopeuttamiseksi tavoitteenaan lyhentää suunnitteluun kuluvaa aikaa. Tarkoituksena oli tehdä Saksasta entistä houkuttelevampi yritysten sijoittautumiskohde, ja lait olivat osa ohjelmaa, jolla pyritään lisäämään investointeja ja työpaikkoja.(19) Italian lakien vaikutuksia on vaikea arvioida. Baden-Württemberg, joka käynnisti vastaavan yksinkertaistamishankkeen vuonna 1992, on saanut jo joitakin myönteisiä tuloksia. Näiden lupamenettelyihin liittyvien aloitteiden taustalla vaikuttavat periaatteet ovat myös muissa jäsenvaltioissa edistämisen arvoisia (liite I). Lupamenettelyn yksinkertaistaminen edellyttää usein julkisen palvelun työtapojen ja kulttuurin muutosta sekä yritysten osalta siirtymistä kohti laajempaa itsesäätelyä.(20) Edellä mainitut ehdotukset yksinkertaistaisivat merkittävästi liiketoiminnan kehitystä yhteisössä. Yrittäjän olisi huomattavasti helpompi aloittaa toiminta toisessa jäsenvaltiossa, jos hän voi hoitaa kaikki asiansa yhden yhteyspisteen kautta, jos hänen tarvitsee täyttää ainoastaan yksi lomake, hänelle annetaan kyseisessä jäsenvaltiossa vain yksi yritystunnus ja hän saa tarvittavat toimiluvat nopeasti. Lisäksi samaa tunnusta voidaan käyttää myös muihin tarpeisiin, esimerkiksi alv:oon, kuten Ranskassa, mikä olisi suhteellisen vaivaton yksinkertaistamistoimenpide myös muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi nämä toimenpiteet helpottaisivat suuresti niiden yksityisten ja julkisten järjestöjen työtä, jotka antavat neuvoja yrityksille, jotka harkitsevat toiminnan aloittamista yhteisössä.V. UUSIEN YRITYSTEN KANNUSTAMINEN (21) Jäsenvaltiot voisivat myös muilla aloilla edistää parhaiksi osoittautuneiden käytäntöjen käyttöä toisissa jäsenvaltioissa. Nämä alata liittyvät verotukseen, sosiaaliturvaan, kirjanpitoon ja tilastovaatimuksiin sekä yhtiöoikeuteen. Joissakin jäsenvaltioissa (25) kyseisillä aloilla on otettu käyttöön kannustimia ja yksinkertaistamistoimenpiteitä ennen kaikkea uusien yritysten osalta ja itsenäisen elinkeinonharjoittamisen edistämiseksi (liite II). Useimmat toimenpiteet eivät liity perustamisvaiheeseen vaan ensimmäisten vuosien kehitykseen. Toimenpiteet ovat tärkeitä, sillä tiedetään, että vaikka noin 80 prosenttia yrityksistä on olemassa vielä ensimmäisen toimintavuoden jälkeen, ainoastaan 65 prosenttia jatkaa toimintaa vielä kolmen vuoden kuluttua ja ainoastaan 50 prosenttia vielä viiden vuoden kuluttua (26). Näiden alojen toimenpiteet ovat tärkeitä myös siksi, että niiden kattama lainsäädäntö (verotus, yhtiöoikeus, työllisyysasiat jne.) usein lannistaa uuden yrityksen perustamista harkitsevan. Esimerkiksi työntekijän palkkaaminen edellyttää yli kymmenen lomakkeen täyttämistä. Pakolliset arkistointivaatimukset vaihtelevat eri oikeudenaloilla (27), ja yhtiöoikeuteen sisältyvät yhtiökokousvaatimukset eivät aina ole pienten yritysten kannalta tarkoituksenmukaisia. Sen vuoksi Saksassa on lainsäädännöllä yksinkertaistettu menettelytapoja pienten osakeyhtiöiden ("kleine Aktiengesellschaft") osalta (28).(22) Verotusolosuhteiden osalta usea jäsenvaltiot ovat jollakin tavoin helpottaneet pk-yritysten ja uusien yritysten verorasitusta (29) (ks. liite III). Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa annetaan lisäksi verohelpotuksia uusiin yrityksiin investoiville yksityishenkilöille samaan tapaan kuin yksityisille sijoittajille Yhdysvalloissa ("Business Angels" (30)).(23) Myös verohallinto kaipaa uudistamista, sillä erilaiset maksettavat verot, monet eräpäivät, veronpalautusten pitkät maksuajat, leimamerkit ja muut hallinnolliset menettelyt ovat hankalia ja aikaavieviä.(24) Komission näkemyksen mukaan verovelvollisuudet yksinkertaistuvat huomattavasti, kun yhtenäistä arvonlisäverojärjestelmää koskevan komission ohjelman ehdotukset toteutetaan (31). Silloin verovelvollisuuksien noudattamisesta kaikille yrityksille aiheutuvat kustannukset vähenevät, ja suhteellisesti eniten ne vähenevät pk-yritysten osalta. Siinä mielessä ehdotusten tärkein yksittäinen osa on yhden verotuspaikan periaate. Sen mukaan yritys, joka toimii useassa eri jäsenvaltiossa, maksaa kaikista liiketoimistaan veron siihen maahan, jossa sen kotipaikka on, joten sen ei tarvitse olla tekemisissä kuin yhden valtion veroviranomaisten kanssa. Ehdotuksiin sisältyy myös ilmoitus- ja tilinpitovelvollisuuden perusteellinen uudelleenarviointi, jolla tasapainotetaan entistä paremmin verohallinnon ja yritysten tarpeet.(25) Nykyinenkin arvonlisäverojärjestelmä tarjoaa mahdollisuuden pk-yritysten rasitteiden vähentämiseen. Useimmissa jäsenvaltioissa mikroyritykset on vapautettu arvonlisäverosta, vaikka verovapautuksen kynnysarvo vaihtelee suuresti ja esimerkiksi Tanskassa liikevaihdon yläraja on 2 500 ecua kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa se on 56 850 ecua.(26) Arvonlisäverovelvollisille yrityksille alv-ilmoitusten ja -maksujen toimittamistiheys voi olla suuri rasite. Joissakin jäsenvaltioissa menettelyä on yksinkertaistettu esimerkiksi antamalla pienille yrityksille oikeus jättää alv-ilmoituksensa vuosittain ja/tai määräämällä sama määräpäivä sekä alv-maksulle että alv-ilmoitukselle. Alv:n kuukausittain tilittävät pienet yritykset joutuvat usein maksamaan alv:n laskuista, joita asiakas ei ole vielä suorittanut. Sen vuoksi useat jäsenvaltiot edellyttävät ainoastaan neljännesvuosittaisia tai mikroyritysten osalta vuosittaisia alv-tilityksiä (32). Lisäksi pienet yritykset voivat monissa jäsenvaltioissa suorittaa alv:n laskun kirjoittamisajankohdan sijaan vasta sen jälkeen, kun asiakas on maksanut laskun ("maksuperusteinen kirjaustapa") (33). Euroopan parlamentti on julkistanut työasiakirjan arvonlisäveron ja Intrastatin aiheuttamien velvoitteiden vaikutuksista pk-yrityksiin (34), ja siinä hahmoteltuihin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa siirtyminen neljännesvuosittain jätettäviin arvonlisävero-ilmoituksiin.(27) Yhteisön sisäisestä kaupasta aiheutuvat hallinnolliset velvoitteet tarjoavat nekin mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen. Ranskassa ja Italiassa on yhdistetty Intrastat-velvoite ja neuvoston kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY (35) mukainen yhteenvetoilmoitus. Näin ollen yritysten tarvitsee täyttää vain yksi ilmoitus, jota molemmat toimivaltaiset viranomaiset käyttävät omiin tarpeisiinsa. Ranskan ja Italian tämänhetkinen järjestelmä ei ole ihanteellinen, sillä molemmissa maissa voidaan edellyttää yhdistetyn alv- ja Intrastat-ilmoituksen palauttamista kuukausittain, ja kynnys, jonka alle jäävät pk-yritykset on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, on edelleen varsin alhainen. Toinen yksinkertaistamistoimenpide liittyy eri säädösten perusteella määräytyvien Intrastat- ja alv-ilmoitusten palautusaikojen yhdenmukaistamiseen. Niitä jäsenvaltioita, joissa Intrastat- ja alv-ilmoitusten palauttamisajankohdat ja kynnysarvot poikkeavat vielä toisistaan, on kannustettava yhtenäistämään vaatimukset ja ottamaan käyttöön neljännesvuosittain tai vuosittain palautettavat ilmoitukset pk-yritysten osalta.(28) Jäsenvaltioiden olisi tutkittava, mitä hyötyä on saatavissa erityisesti sosiaaliturva- ja veroviranomaisten välisestä yhteistyöstä. Ne ovat jatkuvasti tekemisissä yritysten kanssa ja aiheuttavat suurimman osan yrityksille koituvista hallinnollisista rasitteista. Yhteistyön seurauksena hallinnonalat voisivat ryhtyä käyttämään samaa yritystunnusta, vaihtamaan tietoja, käyttämään yhteisiä arviointiperusteita ja samoja eräpäiviä tai sopia verojen ja sosiaaliturvamaksujen keräämisestä saman järjestelmän kautta (36). Koska työllisyys on sekä yhteisön että jäsenvaltioiden hallitusten ensisijainen huolenaihe, on erittäin tärkeää, että viranomaiset pohtivat, mikä estää työnantajia palkkaamasta uusia työntekijöitä. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vähentämään työntekijöiden palkkaamiseen liittyviä hallinnollisia rasitteita (37) ja kannustamaan työmarkkinoiden joustavuutta (38).(29) Joissakin jäsenvaltioissa yrityksille, jotka palkkaavat ensimmäistä kertaa ulkopuolisen työntekijän tai työntekijöitä (39), myönnetään helpotuksia tai kokonaan vapautus sosiaaliturvamaksuista.(30) Useimmissa jäsenvaltioissa säännellään tiettyjen elinkeinojen harjoittamista, mikä vaikeuttaa liiketoiminnan aloittamista esimerkiksi kampaajien, lvi-alan, matkanjärjestäjien ja taksinkuljettajien jne. ammateissa. Usein yritykset itse vaativat sääntelyä suojaksi epäpäteviä tai laittomia elinkeinonharjoittajia vastaan. Komissio kehottaa harkitsemaan sääntelyn tarvetta uudelleen tapauskohtaisesti, jotta kuluttajan suojelu ja välttämätön kilpailu ovat tasapainossa.(31) Mikroyrityksillä ja ennen kaikkea itsenäisillä elinkeinonharjoittajilla on omat erityisongelmansa, ja ne ovat luultavasti se pk-yritysten ryhmä, joka kärsii hallinnollisista rasitteista suhteellisesti eniten, sillä niiden on yksin kannettava sekä lainsäädännön vaatimukset että niihin liittyvät hallinnolliset rasitteet. Taloudellisten riskien ja puutteellisen sosiaaliturvan ohella myös se lannistaa monet oman yrityksen perustamista harkitsevat nuoret. Joissakin jäsenvaltioissa ongelmaan on puututtu verohelpotuksin, tilinpitoa yksinkertaistamalla ja eläkejärjestelyin, joiden tavoitteena on kannustaa nuoria ja työttömiä perustamaan oma yritys (40).VI. PÄÄTELMÄT (32) Uusien yritysten toimintaolosuhteiden parantamista ja yksinkertaistamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihto osoitti, että viranomaiset ja elinkeinoelämän edustajat ovat varsin kiinnostuneita kuulemaan kokemuksia muualla toteutetuista yksinkertaistamistoimenpiteistä. Vaikka samoja yksinkertaistamistoimia on eri jäsenvaltioissa toteutettu eri tavoin ja yrityksen perustamiseen liittyvät säädökset ovat eri jäsenvaltioissa hyvin erilaisia, voidaan tunnistaa joitakin parhaita käytäntöjä, joihin myös muut jäsenvaltiot voivat pyrkiä. On tunnistettu joitakin yleisiä periaatteita, jotka on syytä saattaa jäsenvaltioiden ja muiden asiasta kiinnostuneiden tahojen tietoon. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava käytännön toimenpiteitä uusille yrityksille aiheutuvien hallinnollisten ja lainsäädännöllisten rasitteiden vähentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi, jotta säästettäisiin aikaa ja alennettaisiin kyseisille yrityksille aiheutuvia kustannuksia,SUOSITTELEE:1 artikla Tavoitteet Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet yritysten toimintaolosuhteiden parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ennen kaikkea uusien yritysten perustamisen ja niiden ensimmäisten toimintavuosien osalta, jolloin edistetään niihin sisältyvien innovaatiomahdollisuuksien hyödyntämistä, sen myötä kasvua ja työpaikkojen syntyä.Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet hallinnollisen, oikeudellisen ja verotusjärjestelmänsä uudistamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja ajanmukaistamiseksi, jotta:a) parannetaan viranomaisten ja elinkeinoelämän välistä yhteistoimintaa, muutetaan se asiakkaan tarpeita paremmin vastaavaksi, lyhennetään yritysten asioiden käsittelyaikoja ja toimiluvat myönnetään määräaikojen kuluessa.b) luodaan aloittavia yrityksiä kannustavat, suotuisat lainsäädännölliset olosuhteet ja yksinkertaistetaan, muutetaan tai kumotaan säädöksiä, jotka haittaavat yritysten perustamista ja niiden ensimmäisten vuosien toimintaa.2 artikla Yksinkertaistamisen puitteet Yksinkertaistamistoimenpiteiden toteuttamisen onnistuminen ja julkisen hallinnon välisen yhteistyön tehokkuuden varmistaminen edellyttää pitkäjänteistä ja johdonmukaista politiikkaa. Tätä varten komissio suosittelee, että jäsenvaltiot ja kaikkien tasojen viranomaiset laativat yhdessä elinkeinoelämän edustajien kanssa yksinkertaistamisen puitteet, joihin ne ovat vahvasti sitoutuneita ja joihin on sisällyttävä:a) yksinkertaistamisen ja siihen liittyvien toimenpiteiden yhteensovittamisesta vastaavan asianmukaisen tason viranomaisen nimeäminenb) asiamukainen tiedottaminen ja virkamiesten kouluttaminen palveluhenkisen asenteen kehittämiseksi yrityksiä kohtaan ja siten hallinnon ja yritysten välisen yhteistoiminnan parantaminen.3 artikla Lainsäädännölliset puitteet 1. Lainsäädännön vaikutuksia yrityksiin, ennen kaikkea pk-yrityksiin, on arvioitava jatkuvasti kiinteässä yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa, erityisestia) Jäsenvaltioiden on noudatettava "ajattele ensin pieniä" -periaatetta, jossa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet jo lainsäädännön valmistelutyön alkuvaiheessa ja lainsäädäntöön liittyvissä hallinnollisissa menettelyissä.b) Pk-yritysten hyväksi on soveltuvin osin otettava käyttöön poikkeussäännökset, kynnysarvot ja yksinkertaistetut menettelyt. Kynnysten on kuitenkin oltava riittävän joustavia, jotta ne eivät jarruta kasvua.c) Lainsäädännön ja hallinnollisten menettelyjen vaikutukset yrityksiin on mahdollisuuksien mukaan aina arvioitava valtion ja elinkeinoelämän edustajista koostuvan komitean avustuksella.2. Jäsenvaltioiden on harkittava järjestelmällisen arviointimenetelmän käyttöönottoa lakiesitysten yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointiin, jotta varmistetaan asianmukainen tasapaino toivottujen tavoitteiden ja käytettyjen keinojen välille ja jotta tunnetaan säädöksen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet.3. Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmiin on tarvittaessa sisällyttävä kustannustehokkuusanalyysi tai kustannus/hyöty-analyysi ja elinkeinoelämän, myös pk-yritysten, edustajia on niiden yhteydessä kattavasti kuultava.4 artikla Yrityksen perustamismuodollisuuksien yksinkertaistaminen 1. Yrityksen perustamisvaiheen hallinnollisia muodollisuuksia on yksinkertaistettava ja ne on tehtävä yrityksille helpommiksi niin, että yrittäjät saavat nopeampaa ja tehokkaampaa palvelua ja heidän yrityshankettaan kannustetaan. Komissio suosittelee sen vuoksi, että jäsenvaltiot ja kaikkien asianmukaisten tasojen viranomaiset ottavat huomioon edut, joita tuottavat seuraavat toimenpiteet:a) yhden ilmoituslomakkeen käyttöönotto yrityksen rekisteröinnissä;b) yhden yhteyspisteen perustaminen paikaksi, johon yrittäjät voivat palauttaa a alakohdassa mainitun ilmoituslomakkeen. Yhteyspiste vastaa tietojen toimittamisesta eteenpäin kaikille muilla hallinnonaloille vahvistetussa yhden tai kahden arkipäivän määräajassa;c) yhden, kaikkien viranomaisten kanssa asioitaessa käytettävän yritystunnuksen järjestelmän käyttöönotto;d) sen varmistaminen, että eri viranomaisten lomakkeet ja yhteypisteet eivät ole keskenään päällekkäisiä tai tarpeettomia;e) luvan myöntäminen yrityksille kieltäytyä muun kuin luottamuksellisen tiedon luovuttamisesta, jos sama tieto on jo jonkin toisen viranomaisen hallussa;f) tietotekniikan ja tietokantojen mahdollisimman laaja käyttö tiedonsiirtoon, toimitettujen tietojen varmistamiseen ja tiedonvaihtoon viranomaisten välillä henkilötietoja asianmukaisesti suojaten;g) selkeiden tavoitemääräaikojen asettaminen yritysten toimilupahakemusten käsittelylle;h) tarvittaessa sellaisen järjestelmän käyttönotto, jossa lupa katsotaan ilman eri toimenpidettä myönnetyksi, jollei viranomainen ole vahvistetussa määräajassa hakemusta ratkaissut.2. Jäsenvaltioita kehotetaan myös tutkimaan yhteyspisteiden toimialan laajentamista siten, että se kattaisi perustamisvaiheen lisäksi yrityksen koko elinkaaren ja kaikki yhteydet viranomaisten ja yritysten välillä.5 artikla Yritysten kannustaminen niiden ensimmäisten toimintavuosien aikana 1. Yrityksen perustamista ja sen ensimmäisten vuosien toimintaa haittaavia verotuksellisia, sosiaalisia, tilastollisia ja ympäristöön liittyviä rasitteita on kevennettävä ja niitä on poistettava. Jäsenvaltioita kehotetaan:a) tutkimaan kaikki mahdolliset tavat parantaa uusien yritysten verotuskohtelua;b) toteuttamaan aiheelliset verotukselliset toimenpiteet aloittavien yritysten rahoittamisen tukemiseksi esimerkiksi kannustamalla yksityisiä sijoittajia;c) keventämään työnantajan sosiaaliturvamaksuja ainakin tietyksi ajaksi, kun uusia työntekijöitä palkataan;d) tutkimaan mahdollisuuksia parantaa hallinnollisia ja oikeudellisia säännöksiä, jotka voivat vähentää yritysten halua palkata uusia työntekijöitä, kuin myös edistämään työmarkkinoiden joustavuutta;e) käynnistämään yhteistoiminta sosiaaliturva- ja veroviranomaisten välillä tavoitteena luoda yhteensovitettu yhteys yritysten ja kyseisten viranomaisten välille;f) tarkastelemaan erilaisia pk-yrityksiin kohdistuvia ilmoitusvaatimuksia, esimerkiksi ilmoitusten laatua, ilmoitustiheyttä ja arkistointiaikoja koskevia määräyksiä, jotta vaatimuksia voidaan mahdollisimman paljon yksinkertaistaa ja yhtenäistää;g) tarkastelemaan vallitsevia hallinnollisia ja oikeudellisia säännöksiä tavoitteena yksinkertaistaa tai poistaa sellaiset säännökset, jotka tarpeettomasti rajoittavat oikeutta harjoittaa tiettyjä elinkeinoja.2. Jäsenvaltioita kehotetaan vähentämään pk-yrityksiin kohdistuvia alv- ja Intrastat-velvoitteita. Pienten yritysten on voitava palauttaa alv-ilmoituksensa neljännesvuosittain, ja mahdollisuutta alv-vapautukseen on tarjottava.3. Jäsenvaltioita kehotetaan pohtimaan, miten mikroyritysten ja ennen kaikkea itsenäisten elinkeinonharjoittajien tilannetta voidaan parantaa verotuksen, sosiaaliturvan ja eläkejärjestelmien osalta.6 artikla Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 1. Komissio jatkaa yritysten toimintaolosuhteiden parantamisen ja yksinkertaistamisen ryhmän puitteissa toimintaansa yhteensovittajana jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen välillä parhaan ja tavoiteltavan käytännön määrittämiseksi.2. Jotta komissio voi arvioida saavutettua edistystä, jäsenvaltioiden on ilmoitettava sille vuosittain toimenpiteet, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi.Komissio tiedottaa eurotietokeskusten eurooppalaiselle verkolle alan kehityksestä niin, että se voi tarjota ajan tasalla olevaa tietoa yrityksille, joiden on täytettävä muiden jäsenvaltioiden hallinnolliset velvoitteet.7 artikla Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 1997.Komission puolestaChristos PAPOUTSISKomission jäsen(1) EYVL N:o L C 294, 22.10.1994, s. 6.(2) CSE(95) 2087, Euroopan komissio, PO XXIII, 1995.(3) KOM(96) 329, 9.7.1996.(4) EYVL N:o C 18, 17.1.1997, s. 1.(5) EYVL N:o C 224, 1.8.1996, s. 5.(6) EYVL N:o C 320, 28.10.1996, s. 163.(7) KOM(96) 589, 20.11.1996.(8) EYVL N:o L 6, 10.1.1997, s. 25.(9) Kolmen eri tutkimuksen mukaan yrityksen hallinnollisten rasitteiden aiheuttamat keskimääräiset kustannukset yrityksen liikevaihtoon suhteutettuna ovat pk-yrityksissä 6-30 kertaa korkeammat kuin suuremmissa yrityksissä (EMI: "Administrative lasten bedrijven 1993", G. Barbieri ja V. Lo Moro: "Utenti e pubblica amministrazione", il Mulino 1996, Institut für Mittelstandsforschung: "Bürokratie - ein Kostenfaktor: eine Belastungsuntersuchung bei mittelständischen Unternehmen", 1995).(10) Pk-yritykset on määritelty pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa, EYVL N:o L 107, 30.4.1996, s. 4.(11) Mielenkiintoinen esimerkki on Yhdistyneen kuningaskunnan Deregulation Unit -yksikkö, jonka tehtävänä on yhteensovittaa Yhdistyneen kuningaskunnan eri ministeriöiden lainsäädännön yksinkertaistamistyötä ja varmistaa, että elinkeinoelämän näkemykset otetaan huomioon ja säädösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Yksikkö toimii varapääministerin ja hallituksen kanslian alaisuudessa, mikä antaa sille tarvittavan arvovallan muihin ministeriöihin nähden.(12) Itsenäisten elinkeinonharjoittajien flaamilainen instituutti VIZO Belgiassa on vuonna 1991 perustettu valtion laitos. Sen tehtävänä on edistää vapaata ja luovaa yrittäjyyttä ennen kaikkea koulutuksen avulla ja yksinkertaistamalla hallintoa. VIZO antaa ohjeita, harjoittaa tutkimusta ja tekee aloitteita asianomaisten tietoisuuden lisäämiseksi sekä kehittää menetelmiä ja keinoja hallinnon yksinkertaistamiseksi. VIZO on esimerkiksi järjestänyt kursseja flaaminkielisen alueen virkamiehille, jotka käsittelevät työssään pk-yrityksiin liittyviä asioita. Tavoitteena on lisätä viranomaisten ymmärtämystä ja tietämystä niistä perusperiaatteista ja menetelmistä, joilla palveluita voidaan yksinkertaistaa ja niiden laatua parantaa, sekä osoittaa, kuinka he itse voivat tehdä aloitteita hallinnonalansa uudistamiseksi.(13) Korsørin kunta Tanskassa on 20 000 asukkaan kunta. Kuntaan on perustettu kehitysosasto, joka toimii neuvovana yhteistyökumppanina ja tarjoaa laadukasta tietoa, taitoa ja asiantuntemusta elinkeinoelämän käyttöön. Toiminta edellyttää sekä henkilökunnan koulutusta että organisaation muutoksia. Osasto toimii kaikkien yritysasioiden kunnallistason yhteensovittajana.(14) Yhdistyneen kuningaskunnan Deregulation Unitin yhtenä tehtävänä on vastata siitä, että uusia säädöksiä ja hallinnollisia menettelyjä otetaan käyttöön vain silloin, kun ne ovat ehdottoman välttämättömiä. Ennen säädöksen laatimista hallituksen on arvioitava siitä yrityksille aiheutuvat kustannukset ja julkistettava arvioinnin tulokset. Ministerien on varmistuttava siitä, että kustannukset eivät ole hyötyjä suuremmat. Koska ylisäätely ja liiallinen byrokratia haavoittavat pahiten pk-yrityksiä, ministeriöiden on myös suoritettava "pienyritysten pikakoe". Se tarkoittaa, että pienyrityksiä on kuultava kaikkien uusien säädösten valmisteluvaiheessa ja varmistettava, että ne selviävät säädöksen aiheuttamista rasitteista. Saksassa on äskettäin otettu käyttöön vastaavanlainen arviointimenetelmä, jonka avulla uudesta lainsäädännöstä erityisesti pk-yrityksille aiheutuvat kustannukset voidaan arvioida.(15) Näin toimii esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan vuosittaisten alv-ilmoitusten ohjelma, jonka ylin kynnysarvo, 300 000 puntaa, joustaa siten, että yritykset voivat jatkaa ohjelmassa niin kauan kuin niiden liikevaihto ei ylitä 375 000:ta puntaa.(16) Logotechin tutkimus "Etude comparative des dispositions légales et administratives nécessaires pour la formation de PME dans six pays de l'Union européenne" (F, D, EL, I, IRL, UK) ja Pariisin kauppa- ja teollisuuskamarin IDEM CD-ROM.(17) Em.(18) "Centres de formalités des entreprises" perustettiin Ranskassa vuonna 1981 tavoitteena yksinkertaistaa yrityksiltä vaadittavien muodollisuuksien täyttämistä eli esimerkiksi oikeudellisia, verotuksellisia, sosiaalisia ja tilastollisia muodollisuuksia yrityksen koko elinkaaren aikana perustamisvaiheesta alkaen. CFE:t toimivat kaikkien viranomaisten, kuten paikallisen kaupparekisterin, veroviraston, sosiaaliturva- ja eläkeviranomaisten sekä tilastotoimiston, yhteisinä yhteyspisteinä. Yritys antaa tarvittavat tiedot CFE:lle, joka toimittaa ne eteenpäin asianomaiselle viranomaiselle kuten tilastotoimistolle (INSEE). Myös INSEE on keskeisessä asemassa, sillä se pitää yllä kansallista yrityshakemistoa (SIRENE) ja antaa uusille yrityksille kansallisen tunnusnumeron (SIREN).(19) Lomakkeiden ja ilmoitusten uudistamiskomitean CERFA:n laatimat lomakkeet M0 ja P0 (toinen itsenäisille elinkeinonharjoittajille, toinen yhtiöille) sisältävät yhdellä sivulla kaikki hallinnolliset tiedot, joita eri viranomaiset tarvitsevat uuden yrityksen rekisteröimiseen ja säädösten täyttämiseen. Hakijan on liitettävä lomakkeeseen tarvittavat asiakirjat. Asiakirjat, jotka voivat olla alkuperäisiä tai oikeaksi todistettuja jäljennöksiä, ovat yleensä syntymä- ja kansalaisuustodistus (luonnollisten henkilöiden ja henkilöyhtiöiden osalta) tai yhtiöjärjestys osakeyhtiöiden osalta. Luvanvaraisten elinkeinojen osalta voidaan liittää mukaan myös todistus ennakkorekisteröitymisestä.(20) CERFA: Centre d'enregistrement et de révision des formulaires administratifs / lomakkeiden ja ilmoitusten uudistamiskeskus.(21) Esimerkiksi Italian kauppakamarien ylläpitämästä yritysrekisteristä saa tietoja kaikista yrityksistä (nimen, osoitteen, säännöt, tilinpäätöstiedot). Osa tiedoista säilytettiin aiemmin ainoastaan paperiversiona paikallisessa tuomioistuimessa. Uusi rekisteri tarjoaa yhdessä tietokannassa yrityksiä koskevia tietoja, joita viranomaiset voisivat järjestelmällisesti käyttää. Käyttö tuskin herättää huolta tietosuojasta. Ks. myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY yksilön suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL N:o L 281, 23.11.1995, s. 31.(22) Ruotsissa yhden yritystunnuksen järjestelmä on ollut käytössä vuodesta 1975. Tunnus on yrityksen käytössä perustamisesta lopettamiseen asti. Yritys voi säilyttää vanhan tunnuksen vaikka se vaihtaisikin nimeä, ja sitä käytetään hallinnollisiin tarkoituksiin kuten verotukseen, vakuutuksiin, pankkiyhteyksiin ja televiestintään. Ranskassa yhden tunnuksen järjestelmä "SIREN" otettiin käyttöön asetuksella vuonna 1974.(23) Laki n:o 241 vuodelta 1990 ja rahoituslaki n:o 537 vuodelta 1993.(24) Komission mukaan periaate ei kattaisi esimerkiksi vaarallisten aineiden käsittelyyn vaadittavia lupia. Sekä yhteisön oikeuden että kansallisen lainsäädännön mukaan siihen tarvitaan nimenomainen lupa, jota myös yrityksen oma etu edellyttää.(25) Tanskan hallitus on "uusien yritysten perustamispolitiikan" puitteissa tehnyt ehdotuksen toimintasuunnitelmasta, joka sisältää seuraavat, hallinnollisia rasitteita keventävät toimet:- hallinnollisten säädösten kumoaminen tai yksinkertaistaminen- verojen ja tullien kumoaminen tai yksinkertaistaminen- tiedotuspisteen perustaminen- uusien menetelmien kehittäminen uusien säädösten hallinnollisten vaikutusten arvioimiseen.(26) Enterprises in Europe - neljäs kertomus, s. 62.(27) Julkaisussa "Überprüfung von administrativen Pflichten für Unternehmen", jonka on julkaissut riippumaton saksalainen toimikunta "Rechts- und Verwaltungsvereinfachung des Bundes" eli niin kutsuttu Waffenschmidt-toimikunta (Liittovaltion sisäministeriö, 1994) todetaan, että arkistojen ylläpidosta on useita eri säännöksiä. Esimerkiksi henkilöstö- ja palkkahallinnon alalta julkaisussa osoitetaan, että 119 erilaisen arkiston ylläpitämisen ehtoja voisi helpottaa.(28) Ks. myös pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta 7 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission suosituksen 4 artiklan b alakohta, EYVL N:o L 385, 31.12.1994, s.14.(29) Belgiassa pk-yritykset voivat saada helpotuksia yhtiöverosta. Tietyt ehdot täyttävä yritys, jonka veronalainen tuotto on alle 25 733 ecua, maksaa veroa 28,84 prosenttia tavanomaisen 40,17 prosentin sijasta. Lisäksi järjestelmä on joustava tuloveron ennakkoperinnän suhteen alle 35-vuotiaiden ensimmäistä yritystään itsenäisenä elinkeinonharjoittajana tai toimivana jäsenenä yhtiössä perustavien henkilöiden osalta. Ensimmäisten kolmen vuoden ajalta ei maksamattomista ja ainoastaan osittain suoritetuista ennakkoveroista peritä lainkaan korkoa.(30) Ks. komission tiedonanto pk-yritysten verotuskohtelun parantamisesta, EYVL N:o C 187, 9.7.1994, s. 5, 6 kohta.(31) KOM(96) 328, 22.7.1996.(32) Yhdistyneen kuningaskunnan Annual Accounting -järjestelmä mahdollistaa alv:n ilmoittamisen vuosittain (neljännesvuosittaisen ilmoituksen sijaan). Kynnysraja, joka on 300 000 puntaa, joustaa siten, että yritys voi olla mukana järjestelmässä niin kauan kuin sen liikevaihto on alle 375 000 puntaa.(33) Yhdistyneen kuningaskunnan Cash Accounting -järjestelmään kuuluvat pk-yritykset, joiden liikevaihto on alle 350 000 puntaa, voivat suorittaa alv:n maksettujen ja saatujen maksusuoritusten perusteella laskujen sijaan. Saksassa on samanlainen järjestelmä. Ks. myös kaupallisten toimien maksumääräajoista 12 päivänä toukokuuta 1995 annetun komission suosituksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohta, EYVL N:o L 127, 10.6.1995, s. 20.(34) Euroopan parlamentti, tutkimuksen ja talousasioiden pääosasto, sarja W-25, 5-1996.(35) EYVL N:o L 145, 13.6.1977, s. 1.(36) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa verot ja sosiaaliturvamaksut ovat eri ministeriöiden vastuulla, mutta molemmat kerätään saman PAYE-järjestelmän avulla.(37) Tammikuusta 1996 alkaen uuden työntekijän palkkaavien yritysten on Ranskassa tarvinnut täyttää ainoastaan yksi lomake ("déclaration d'embauche unique") entisten yhdentoista sijaan. Suunnitteilla on yhden yhteyspisteen perustaminen kaikkia sosiaaliturvaan liittyviä muodollisuuksia varten. Käynnissä on parhaillaan myös kokeiluluonteinen hanke, jossa yritykset voivat maksaa kausi- ja osa-aikatyöntekijöille "palvelusetelillä". Työsopimusta ei tarvita, ja muodollisuudet ovat vähäiset, sillä palveluseteli on sekä maksuväline että viranomaisille tehtävä ilmoitus.(38) Saksa on nostanut laittomia irtisanomisia koskevan lain soveltamisalan alarajaa viidestä kymmeneen työntekijään tarkoituksena kannustaa mikroyrityksiä palkkaamaan lisää työntekijöitä.(39) Belgiassa "Plan Plus Un" -järjestelmällä myönnetään ensimmäistä työntekijäänsä palkkaaville työnantajille helpotuksia sosiaaliturvamaksuista. Ensimmäisen vuoden aikana ei sosiaaliturvamaksuja tarvitse maksaa lainkaan; toisena vuonna alennus on 75 prosenttia ja kolmantena vuonna 50 prosenttia. Vastaava järjestelmä on olemassa myös toista ja kolmatta työntekijää varten ("Plan plus-deux, plus-trois"). "Plan Avantage à l'embauche" -järjestelmällä taas myönnetään alennuksia sosiaaliturvamaksuihin, jos työnantaja palkkaa pitkäaikaistyöttömän.(40) Esimerkiksi Belgiassa ja Suomessa ensimmäisen yrityksensä perustava itsenäinen elinkeinonharjoittaja voi säilyttää oikeutensa työttömyysturvaan. Ranskassa taas itsenäiset elinkeinonharjoittajat voivat noudattaa yksinkertaistettuja kirjanpitomääräyksiä, jotka on yhdenmukaistettu verovaatimusten kanssa. Kolmen kirjanpidon sijaan riittää siten yksi.LIITE I NOPEAN LUPAMENETTELYN SEITSEMÄN PÄÄPERIAATETTA - Päätöksenteko keskitetään yhteen paikkaan (esimerkiksi yhteyspisteeseen).- Tarvittaessa noudatetaan hiljaisen hyväksynnän periaatetta.- Lupia myöntävät viranomaiset noudattavat täsmällistä hallintomenettelyä, ennen kaikkea:- Tietyllä henkilöllä on nimenomainen vastuu lupamenettelystä ja lupien myöntämisestä määräajassa.- Luvan myöntämiselle määritellään aikaraja, joka sitoo päätöksen tekevää viranomaista. Jollei toisin määrätä, määräaika on kolmekymmentä päivää.- Yrittäjää on opastettava jo ennen hakemuksen jättämistä. Opastukseen sisältyy tieto hakemukseen liitettävien asiakirjojen laadusta ja laajuudesta.- Lupia myöntävillä viranomaisilla on oltava nopeaan menettelyyn riittävä henkilöstö ja voimavarat. Laajoihin hankkeisiin liittyvissä lupamenettelyissä on voitava tarvittaessa tehdä joustavia henkilöstöratkaisuja.- Lupia myöntävät viranomaiset käyvät säännöllisesti keskusteluja "asiakkaidensa" kanssa saadakseen palautetta toiminnastaan, tunnistaakseen lupamenettelyn heikot kohdat ja saadakseen uudistusehdotuksia.- Keskusviranomaiset tukevat paikallisia lupaviranomaisia vaikeiden hallinnollisten menetelyjen toteuttamisessa. Erityisen tehokkaasti se onnistuu selkeiden sisäisten sääntöjen, toimintaohjeiden ja muistilistojen avulla.- Oikeudellisten säännösten, joihin viranomaisten päätökset perustuvat, on mahdollistettava lupamenettelyn nopea käsittely.LIITE II YRITYSTEN TOIMINTAOLOSUHTEIDEN PARANTAMINEN: ALOITTAVIA YRITYKSIÄ TUKEVA PARAS KÄYTÄNTÖ Yhteenveto jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä A. TOIMIEN YHTEENSOVITTAMINEN>TAULUKON PAIKKA>A. TOIMIEN YHTEENSOVITTAMINEN (jatkoa)>TAULUKON PAIKKA>B. YRITYSTEN REKISTERÖINTI JA LOMAKKEET>TAULUKON PAIKKA>B. YRITYSTEN REKISTERÖINTI JA LOMAKKEET (jatkoa)>TAULUKON PAIKKA>C. SÄÄNTELYN YKSINKERTAISTAMINEN JA PK-YRITYSTEN OSALTA TEHTÄVÄT POIKKEUKSET>TAULUKON PAIKKA>C. SÄÄNTELYN YKSINKERTAISTAMINEN JA PK-YRITYSTEN OSALTA TEHTÄVÄT POIKKEUKSET (jatkoa)>TAULUKON PAIKKA>D. TYÖMARKKINOIDEN JOUSTAVUUS>TAULUKON PAIKKA>D. TYÖMARKKINOIDEN JOUSTAVUUS (jatkoa)>TAULUKON PAIKKA>LIITE III JÄSENVALTIOIDEN VEROHALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN >TAULUKON PAIKKA>


				|

		52012DC0326

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovakian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0326 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovakian vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Slovakian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta
2011 ja lausunnon Slovakian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2014.
(4)       Komissio hyväksyi 23 päivänä
marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen
politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on
Eurooppa 2020 -strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012
asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan
kertomuksen[5],
jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Lisäksi Eurooppa-neuvosto
kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia
jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan
sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)       Slovakia toimitti vuosia
2012–2015 koskevan vakausohjelmansa sekä vuoden 2012 kansallisen
uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan
aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(8)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 vakausohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Se on pitkälti komission
yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukainen, vaikka viimeksi mainitussa
oletuksena on hieman suurempi kokonaistuotannon kasvu vuonna 2012. Julkisen
talouden strategian tavoitteeksi ohjelmassa on esitetty julkisen talouden
pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen. Välitavoitteiksi on määritelty
vuoden 2012 talousarvion tiukka täytäntöönpano ja julkisen talouden
kokonaisalijäämän saattaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
2013, joka on neuvoston asettama määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle.
Kokonaisalijäämää koskeva tavoite saattaa kuitenkin jäädä saavuttamatta vuonna
2013. Ohjelmassa on muutettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite
miltei tasapainoisesta rahoitusasemasta rakenteelliseen alijäämään, joka on
0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sitä ei arvioida saavutettavan
ohjelmakauden aikana. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleen lasketun) rakenteellisen
rahoitusaseman[6]
perusteella julkisen talouden vakauttamistoimet ovat ajanjaksolla 2010–2013
vuosittain keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli
neuvoston suosituksen; jäljellä olevat vakauttamistoimet painottuvat jakson
loppuosaan eli vuoteen 2013. Vuoden 2013 tavoite on riskialtis, sillä ehdotetut
tulopuolen toimenpiteet saattavat jäädä tavoitteesta. Kaikkia pienimuotoisia
toimenpiteitä voi olla vaikea toteuttaa yhtaikaa, ja Slovakia on aiemminkin
tarkistanut jälkikäteen alijäämätavoitteitaan huomattavasti ylöspäin. Lisäksi
menojen lisäleikkaaminen tasaisesti kaikkialta voi osoittautua kestämättömäksi
keskipitkällä aikavälillä. Vuosina 2014 ja 2015 vakauttamistoimet ovat
vuosittain keskimäärin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on vähemmän
kuin niiltä mailta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet julkisen talouden
keskipitkän aikavälin tavoitetta, edellytetty 0,5 prosentin sopeutus
suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan julkisten menojen ennustettu kasvutahti, kun
otetaan huomioon päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa ohjelman
loppupäässä menojen kasvulle vakaus- ja kasvupaketissa asetettua viitearvoa.
Julkinen velka olisi edelleen selvästi alle 60 prosenttia suhteessa
BKT:hen. Slovakia on hyväksynyt finanssipoliittisen neuvoston perustamista
koskevaa lainsäädäntöä, mutta kyseistä elintä ei ole vielä perustettu eikä
menokattoja koskevia säädöksiä annettu.
(9)       Kun otetaan huomioon, että
menoperusteinen vakauttaminen supistuu jatkuvasti ja että lähentymisen
jatkumista on tarpeen tukea tietyille keskeisille alueille kuten koulutuksen,
innovaation ja liikenneinfrastruktuurien aloille osoitetuin menoin, on
mahdollista toteuttaa toimenpiteitä veropohjan laajentamiseksi, veronkierron
torjumiseksi ja verolakien noudattamisen parantamiseksi ilman, että lyhyen
aikavälin kasvunäkymät heikkenevät. EU:n suurimpiin kuuluvan alv-vajeen
supistaminen voisi tuottaa huomattavat lisätulot. Lisäksi kasvua vähiten
haittaavista veroista saatavia tuloja on mahdollista kasvattaa. Tällaisia ovat
esimerkiksi kiinteistö- ja ympäristövero. Ansiotulojen verotuksen tehokkuus
vaihtelee työsuhteen muodosta riippuen. Tämä kannustaa siirtymistä
joustavampiin työjärjestelyihin, joilla on negatiivisia vaikutuksia julkiseen
talouteen sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.
(10)     Slovakia on puuttunut julkisen
talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviin ongelmiin vain osittain,
koska se ei ole toteuttanut suunniteltuja muutoksia eläkejärjestelmänsä
jakojärjestelmäpilariin. Täysin rahastoivan eläkepilarin kestävyyttä parantavat
toimet on toteutettu. Epävakaa lainsäädäntöympäristö, johon on aiemmin usein
tehty merkittäviä muutoksia, on aiheuttanut suuret sopeuttamiskustannukset ja
tuonut epävarmuutta täysin rahastoivaan pilariin.
(11)     Slovakian työttömyysongelman
ratkaisemiseksi ei ole toteutettu merkittäviä toimia. Maan olisi tehostettava
aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja ja lisättävä julkisten työvoimapalvelujen
kapasiteettia. Ikääntyvien työntekijöiden ja naisten työmarkkinoille
osallistumista olisi tarpeen kannustaa erilaisin toimenpitein, erityisesti
tarjoamalla lastenhoitopalveluja. Verokiila ja kaikki pakolliset maksut ovat
edelleen melko korkeat pienituloisilla työntekijöillä. Tämän vuoksi osa
työnhakijoista ei halua siirtyä sosiaaliturvan piiristä pienipalkkaisiin
töihin.
(12)     Heikkotasoisen
koulutusjärjestelmän parantamiseksi on toteutettu vain vähän toimenpiteitä.
Slovakian korkeaa nuorisotyöttömyyttä olisi pikaisesti pyrittävä vähentämään
laatimalla ja toteuttamalla Slovakian ja komission yhteisen nuorisotyöttömyyttä
käsittelevän toimintaryhmän työn tulosten mukaisesti
nuorisotoimintasuunnitelma, jonka puitteissa muun muassa uudistetaan
ammatillinen ja korkea-asteen koulutus. Slovakia on laatinut tarkistetun
elinikäisen oppimisen strategian. Osallistumisastetta ei kuitenkaan ole pyritty
nostamaan erityisillä kannustimilla.
(13)     Syrjäytyneet yhteisöt, myös
romanit, on suurelta osin suljettu pois työmarkkinoilta ja yleisestä
koulutusjärjestelmästä, ja ne ovat merkittävä hyödyntämätön työvoimareservi
Slovakian taloudessa. Slovakian olisi pyrittävä ratkaisemaan tämä ongelma
lisäämällä toimia, joilla parannetaan syrjäytyneiden ryhmien oppimistuloksia ja
tehostetaan aikuisväestön yhteiskuntaan osallistamista.
(14)     Slovakia on selvästi
parantanut julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen ja
tuomioistuinlaitoksen läpinäkyvyyttä, vaikka oikeudenkäyntimenettelyt ovat
edelleen pitkiä ja kalliita. Julkisten instituutioiden toiminnan laatu ja
kapasiteetti ovat kuitenkin edelleen heikkoja. Julkishallinnolta puuttuu
strateginen lähestymistapa, sen henkilöstössä on suuri vaihtuvuus eikä
kapasiteettia pystytä rakentamaan riittävästi. Tämä haittaa poliittisten
toimintalinjojen laatimista ja täytäntöönpanoa ja julkisten palvelujen
tuottamista.
(15)     Slovakia on tehnyt useita
sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011
esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen,
kilpailukyvyn parantamiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja
rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro
Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin
tulokset on otettu huomioon suosituksissa.
(16)     Komissio on laatinut
EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta. Se
on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut
huomioon niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja
ohjeiden mukaisia ottaen huomioon, että Euroopan unionin yleistä talouden
ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin
päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu
huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–7.
(17)     Neuvosto on tutkinut Slovakian
vakausohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella, ja se antaa lausuntonsa[7] erityisesti jäljempänä
esitettävässä suosituksessa 1,
SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaisi
vuosina 2012 ja 2013 toimia, joilla se
1.           toteuttaa vuonna 2012
lisätoimia ja määrittää vuodeksi 2013 tarvittavat toimet, joilla korjataan
liiallinen alijäämä kestävällä tavalla ja varmistetaan, että liiallista
alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa
esitetyt rakenteelliset sopeutustoimet toteutetaan; panee kohdennettuja
menoleikkauksia täytäntöön siten, että kasvua vauhdittavat menot säilytetään,
ja tehostaa julkisia menoja; määrittää tämän jälkeen tarvittavat rakenteelliset
sopeutustoimet, joiden avulla voidaan edetä riittävässä määrin kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta, kuten menojen kasvulle asetetun viitearvon
saavuttamista; vauhdittaa finanssipoliittisen neuvoston perustamista ja asettaa
menokattoja koskevia sääntöjä;
2.           parantaa verosäännösten
noudattamista erityisesti tehostamalla arvonlisäveron kantoa; vähentää
työtulojen verotuksen vääristymiä kaikentyyppisissä työsuhteissa, myös
rajoittamalla verovähennyksiä; liittää kiinteistöjen verotuksen niiden markkina-arvoon;
hyödyntää ympäristöveroa laajemmin;
3.           jatkaa eläkejärjestelmänsä
jakojärjestelmäpilarin sopeuttamista pääasiassa muuttamalla
indeksointimekanismia, yhdistämällä lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen
sekä sisällyttämällä eläkelaskelmiin kestävyystekijän, joka vastaa
väestörakenteen muuttumista; varmistaa täysin rahastoivan pilarin vakauden ja
kestävyyden;
4.           lisää julkisten
työvoimapalvelujen hallinnollisia valmiuksia tavoitteena parantaa sellaisten
aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kohdennusta, suunnittelua ja arviointia,
joilla varmistetaan nuorille, pitkäaikaistyöttömille, ikääntyneille
työntekijöille ja naisille tarkoitetut yksilöllisemmät työllistämispalvelut;
varmistaa lastenhoitopalvelujen tarjonnan; supistaa pienituloisten työntekijöiden
verokiilaa ja mukauttaa etuusjärjestelmää;
5.           laatii ja toteuttaa
nuorisotoimintasuunnitelman, jossa paneudutaan erityisesti yleissivistävän ja
ammatillisen koulutuksen laatuun ja työmarkkinoiden tarpeiden täyttämiseen muun
muassa oppisopimuskoulutusjärjestelmän käyttöönoton avulla; parantaa
korkea-asteen koulutuksen laatua lisäämällä laadunvarmistusta ja
tulospainotteisuutta;
6.           toteuttaa aktiivisia
toimenpiteitä muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, esimerkiksi romanien,
opetus ja esiopetusmahdollisuuksien ja opetuksen laadun parantamiseksi;
varmistaa aikuisten paluun työmarkkinoille aktivointitoimilla ja kohdennetuilla
työllisyyspalveluilla, toisen mahdollisuuden tarjoavilla koulutushankkeilla ja
lyhytaikaisella ammattikoulutuksella;
7.           vahvistaa julkisten
palveluiden laatua esimerkiksi parantamalla henkilöstöresurssien hallintoa;
jatkaa oikeudenkäyntimenettelyjen lyhentämistä ja vahvistaa julkisista
hankinnoista vastaavan viraston riippumattomuutta.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä
huhtikuuta 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.