Avis juridique important

|

52004SC0497

Suositus: neuvoston päätös Portugalin liiallisen alijäämän olemassaolosta tehdyn päätöksen kumoamisesta − Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan soveltaminen -  /* SEK/2004/0497 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Portugalin liiallisen alijäämän olemassaolosta tehdyn päätöksen kumoamisesta  2 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan soveltaminen -(komission esittämä)PERUSTELUT1. JOHDANTOKomissio sai 25. heinäkuuta 2002 Portugalin viranomaisilta virallisen vahvistuksen siitä, että julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2001 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen [1], ja se ylittää näin ollen perustamissopimuksessa esitetyn viitearvon. Komissio käynnisti kyseisten tietojen perusteella Portugalin osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 24. syyskuuta 2002 esittämällä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa määrätyn kertomuksen. Se antoi 16. lokakuuta 2002 lausunnon siitä, että Portugalissa on liiallinen alijäämä. Neuvosto teki 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti 5. marraskuuta 2002 tätä koskevan päätöksen [2].[1]  Myöhempi tarkistettu määrä 4,4 % suhteessa BKT:hen.[2]  EYVL L 322, 27.11.2002.Samaan aikaan neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Portugalille osoitetun suosituksen saadakseen julkisen talouden alijäämään tilanteen loppumaan. Erityisesti neuvosto suositti seuraavia:"Portugalin hallitus lopettaa nykyisen tilanteen, jossa julkisen talouden alijäämä on liiallinen, mahdollisimman nopeasti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.Portugalin viranomaiset panevat määrätietoisesti täytäntöön vuoden 2002 julkista taloutta koskevat suunnitelmansa, joiden tavoitteena on supistaa vuoden 2002 alijäämää 2,8 prosenttiin BKT:sta. Neuvosto asettaa 31. päivän joulukuuta 2002 määräajaksi, johon mennessä Portugalin hallituksen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet liiallisen alijäämän olemassaolon lopettamiseksi.Portugalin hallitus hyväksyy ja panee täytäntöön tarvittavat julkista taloutta koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että julkistalouden alijäämä supistetaan edelleen vuonna 2003 selvästi alle 3 prosenttiin BKT:sta ja että julkistalouden velan suhde BKT:hen pidetään alle 60 prosentin viitearvon."EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamiensa suositusten ohella neuvosto esitti tyytyväisyytensä siitä, että Portugalin viranomaiset sitoutuvat seuraaviin: (i) esittämään ennen vuoden 2002 loppua tarkistetun vakausohjelman, johon sisältyy mukauttamistoimenpiteitä keskipitkällä aikavälillä lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkistalouden rahoitusaseman saavuttamiseksi, ja varmistamaan, että velkasuhde saadaan jälleen supistumaan; (ii) parantamaan edelleen valtionhallintoa koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä sekä (iii) vahvistamaan finanssipolitiikan koordinaatiomekanismeja.2. YHDENMUKAISUUS NEUVOSTON SUOSITUKSEN KANSSA2a. Julkisen talouden rahoitusasema 200222003Vuonna 2001 julkisen talouden alijäämä ylitti perustamissopimuksessa mainitun viitearvon huomattavassa määrin. Vaikka poikkeaman tarkka määrä julkistettiin vasta heinäkuussa 2002 [3], esitti vasta valittu hallitus parlamentille korjaavan talousarvion jo huhtikuussa 2002. Se sisälsi vakauttamistoimia, joiden kokonaisvaikutus on noin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodelta 2001 peräisin oleva budjettiepätasapaino ja odotettua heikompi talouden toimeliaisuus johtivat siihen, että Portugalin viranomaiset ottivat käyttöön kertaluonteisia toimenpiteitä vuoden 2002 lopussa [4]. Kyseisten toimenpiteiden osuus oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen lisätuloina, ja niillä haluttiin taata julkisen talouden alijäämän jääminen alle tavoitteen eli 3 prosentin suhteessa BKT:hen jo vuonna 2002. Toimenpiteiden johdosta julkisen talouden alijäämä jäikin 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2002 julkisen talouden suhdannekorjattu rahoitusasema parani 2,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ollen 2,6 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Jos ei oteta huomioon kertaluonteisia toimenpiteitä, parani rahoitusasema 0,8 prosenttiyksikköä saavuttaen 4.1 prosentin alijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2002.[3]  Tällöin julkaistiin tilapäisen erityistyöryhmän kertomus. Uusi hallitus antoi sille tehtäväksi julkisen talouden tilinpidon analysoinnin. Erityistyöryhmä koostui valtiovarainministeriön, Portugalin keskuspankin ja Kansallisen tilastokeskuksen edustajista. Se toimi suoraan Portugalin keskuspankin pääjohtajan alaisuudessa.[4]  Näitä olivat erityisesti kaikkien verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksurästien viivästyskorkojen anteeksiantaminen, joka toi yksinään lisätuloja yhteensä 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.Vuonna 2004 annetussa ja Eurostatin vahvistamassa ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa arvioitiin julkisen talouden alijäämä vuonna 2003 2,8 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Lukua voidaan verrata tammikuussa 2003 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettuun 2,4 prosentin alijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen. Tavoitteesta poikkeaminen johtuu huomattavasta verotulojen laskusta [5], joka puolestaan liittyy ennakoimattomaan BKT:n alenemiseen vuonna 2003 arviolta 1,3 prosentilla (kun alkuperäinen BKT:n kasvunennuste oli +1,3 prosenttia). Syynä olivat myös alhaiset verotulot, jotka johtuivat taloudellisen toiminnan nykyisestä laskusuhdanteesta. Jos mukaan ei lasketa verorästien myyntiä, johti talouden laskusuhdanne verotulojen kokonaismäärän laskemiseen arviolta 2,4 prosentilla vuonna 2003, kun alkuperäinen tavoite oli 4 prosentin kasvu. Menopuolella sen sijaan hallitus onnistui hyvin rajoittamaan menojen kasvua jotakuinkin suunnitellulla tavalla. Muiden kuin korkomenojen kokonaismäärän kasvu hidastui edelleen. Vuonna 2001 kasvu oli 8,9 prosenttia, vuonna 2002 7,8 prosenttia ja vuonna 2003 4,1 prosenttia. Tämä heijastelee julkisen kulutuksen jyrkkää laskua, mikä puolestaan johtuu työhönoton ja nimellispalkkojen jäädyttämisestä miltei täysin vuonna 2003. Kaiken edellä esitetyn tulojen ja menojen kehityksen perusteella olisi tultu tilanteeseen, jossa julkisen talouden alijäämä olisi ollut vuonna 2003 selvästi yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän välttääkseen Portugalin viranomaiset tukeutuivat kahteen kertaluonteiseen toimenpiteeseen, joiden kokonaisvaikutus on 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ensimmäinen toimenpiteistä oli julkisen yrityksen kertamaksu valtiolle korvauksena siitä, että eläkkeiden maksu siirrettiin sen vastuulle. Toinen oli verojen ja sosiaaliturvamaksujen tulevien maksurästien kanto-oikeuksien myynti rahoituslaitokselle. Vuonna 2003 julkisen talouden suhdannekorjattu rahoitusasema parani 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen alijäämän ollessa 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos huomioon ei oteta kertaluonteisia toimenpiteitä, se parani 0,3 prosenttiyksikköä saavuttaen 3.8 prosentin alijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2003.[5]  Pois luettuna kertaluonteinen vero- ja sosiaaliturvarästien myyntitoimenpide.>TAULUKON PAIKKA>2b. Velan suhde BKT:hen 200222003Vuosina 200122003 julkisen velan suhde BKT:hen nousi bruttomäärältään erityisesti hitaan talouden kasvun ja rahoitustoimien suuren määrän vuoksi. Rahoitustoimet [6] johtuvat suurelta osin menorästien tasaamisesta sekä monien julkisten sairaaloiden muuttamisesta julkisessa omistuksessa oleviksi yhtiöiksi.[6]  MERKITTY KIRJANPIDOSSA VIRTA-VARANTO-KORJAUSERÄN ALLE.3. NEUVOSTON SUOSITUKSEEN LIITTYVIEN SITOUMUSTEN TOTEUTUMISEN SEURANTAPortugalin viranomaiset ovat edistyneet huomattavasti niiden sitoumustensa osalta, jotka ne antoivat 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen puitteissa. Edistystä on saavutettu finanssipolitiikan koordinaatiomekanismien vahvistamisessa, johon liittyy vuonna 2002 annettu talousarviopuitelaki (Lei de Estabilidade Orçamental), ja julkisen talouden tietojen keruussa ja käsittelyssä. Talousarviopuitelaki menee kaiken lainsäädännön edelle talousarvioasioissa. Se avulla hallitus voi asettaa nettoluotonannon tavoitteeksi paikallisviranomaisille ja aluehallinnoille nollan. Jos kyseistä tavoitetta ei noudateta, saatetaan keskushallinnon tulonsiirtoja joutua leikkaamaan seuraavana vuonna.On kuitenkin mainittava, että näihin liittyy kaksi puutetta. Ensinnäkin koordinaatiomekanismien vahvistamista voidaan testata vasta seuraavien, vuoden 2005 syksyllä järjestettävien paikallisvaalien yhteydessä, sillä paikalliset investointimenot noudattavat poliittista kausittaisuutta. Toiseksi neljännesvuotiskausittaisten tietojen puuttuminen paikallisviranomaisten tasolla on estänyt julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien katsausten laatimisen neljännesvuosittain. Tietojen neljännesvuosittaisessa käsittelyssä on kuitenkin saavutettu huomattavaa kehitystä muilla julkishallinnon tasoilla.4. JULKISEN TALOUDEN NÄKYMÄTKomission kevään 2004 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2004 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sitä voidaan verrata viimeisimmässä vakausohjelmassa asetettuun viralliseen tavoitteeseen, joka vahvistettiin 2,8 prosentiksi vuoden 2004 ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa. Näiden lukujen välinen erotus selittyy seuraavien kolmen seikan kautta: (i) ennustettu BKT:n kasvu on ¼ prosenttiyksikköä alhaisempi kuin komission ennusteessa esitetty; (ii) vuoden 2003 lopussa toteutettujen lukuisten kertaluonteisten toimien perusvaikutukset tulopuoleen sekä (iii) kyseisten kertaluonteisten toimien osittainen korvaaminen, esimerkiksi vuoden 2003 2,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuoden 2004 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen tähän asti esitettyjen hallituksen suunnitelmien mukaisesti. Vuoden 2005 osalta komission vuoden 2004 kevään talousennuste, joka perustuu oletukseen politiikan ennallaan pysymisestä, ennakoi julkisen talouden alijäämän nousevan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä heijastelee huomattavan negatiivisen tuotantokuilun pysymistä ennallaan ja kertaluonteisten toimien asteittaista lakkauttamista.Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan suhdannekorjatun rahoitusaseman ennustetaan alenevan 0,3 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2004, jolloin se olisi 2,0 prosenttiyksikköä alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä johtuisi kuitenkin täysin kertaluonteisten toimien määrän laskemisesta vuoden 2003 2,1 prosentista suunniteltuun 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Niinpä kun kertaluonteisia toimia ei oteta huomioon, odotetaan suhdannekorjatun rahoitusaseman paranevan 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja olevan 2,7 prosenttiyksikköä alijäämäinen suhteessa BKT:hen (3,8 prosenttiyksikköä alijäämäinen vuonna 2003). Viimeisimmässä vakausohjelman tarkistuksessa joulukuulta 2003 Portugalin viranomaiset ennakoivat suhdannekorjatun rahoitusaseman laskevan 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2004 ja olevan tällöin 1,1 prosenttiyksikköä alijäämäinen suhteessa BKT:hen.>TAULUKON PAIKKA>5. PÄÄTELMÄTPortugalin viranomaiset ovat toimineet 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Erityisesti ne noudattivat suositusta, joka koski julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista mahdollisimman nopeasti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, mikä tarkoittaa tässä tapauksessa viimeistään vuonna 2003. Lisäksi he supistivat alijäämää vuonna 2002 alle 3 prosenttiin ja ryhtyivät toteuttamaan toimenpiteitä ennen joulukuuta 2002, joka oli neuvoston asettama määräaika toimenpiteiden toteuttamiselle liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Vuonna 2003 alijäämä oli alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lopuksi voidaan todeta, että vuoden 2004 ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa velan suhde BKT:hen oli vuonna 2003 59,4 prosenttia, kun se oli ollut vuonna 2002 58,1 prosenttia ja vuonna 2001 55,6 prosenttia. Niinpä voidaan yleisesti arvioida, että Portugalin viranomaiset saivat korjattua liiallisen ylijäämän tilanteen vuonna 2003 5 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Niinpä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa.Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä, joilla estetään julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvon ylittyminen suhteessa BKT:hen taas vuonna 2004. Komission mukaan riskiä siitä, että 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyy vuonna 2004, pienennettäisiin lisätoimenpiteillä, joiden määrä on vähintään ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Viime syksynä laaditut (vuoden 2004 talousarviota koskevat) talousarviosuunnitelmat sisälsivät jo määrärahoja kertaluonteisille toimenpiteille (kiinteistömyynnille), jotka voitaisiin ottaa käyttöön talousarvioon sisältyvän vajauksen korjaamiseksi. Lisäksi Portugalin viranomaiset ilmoittivat komission kevään 2004 talousennusteen laatimisen määräajan päättymisen jälkeen, että ne aikoivat toteuttaa lisätoimia (jotka liittyvät kiinteistöihin) ja mahdollistaa niiden avulla alijäämän pysymisen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen kuluvana vuonna. Hallituksen tulisi lisäksi ryhtyä kaikkiin toimiin korvatakseen asteittain kaikki kertaluonteiset toimenpiteet pysyvimmillä toimenpiteillä. Näin talouden vakauttaminen olisi pysyvämpää ja noudattaisi talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja.Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Portugalin liiallisen alijäämän olemassaolosta tehdyn päätöksen kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston päätöksellä 2002/923/EY [7], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, päätettiin, että Portugalissa on liiallinen alijäämä.[7]  EYVL L 322, 27.11.2002, s. 30.(2) Neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Portugalille osoitetun suosituksen, jonka tarkoituksena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen [8]. Kyseisessä suosituksessa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 [9] 3 artiklan 4 kohdassa asetetaan määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle, joka olisi saatettava päätökseen vuoden kuluessa sen toteamisesta eli viimeistään vuonna 2003.[8]  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002.[9]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.(3) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston mukaan korjattu.(4) "Julkisyhteisöjen" ja "alijäämän" määritelmät esitetään pöytäkirjassa liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä viitaten Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (toinen laitos). Komission on toimitettava tiedot liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn.(5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio on toimittanut saatuaan Portugalilta kertomuksen ennen 1 päivää maaliskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 [10], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [11], mukaisesti, ja komissio kevään 2004 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:[10]  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 351/2002, EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.[11]  EYVL L 58, 3.3.2000, s. 1.- Julkisen talouden alijäämäksi on vuonna 2003 arvioitu 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se oli vuonna 2002 2,7 prosenttia ja vuonna 2001 4,4 prosenttia. Vuoden 2003 tilanne vastasi 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettua neuvoston suositusta ja erityisesti julkisen talouden alijäämän supistamista viitearvon eli alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2003 mennessä. Julkisen talouden sopeuttaminen on jatkunut vuonna 2003 samalla kun muiden kuin korkomenojen kasvu on hidastunut jatkuvasti. Kyseinen kasvu oli 8,9 prosenttia vuonna 2001, 7,8 prosenttia 2002 ja 4,1 prosenttia vuonna 2003. Tämänhetkinen laskusuhdanne, joka johti vuonna 2003 lamaan, synnytti merkittävän 2,6 prosentin poikkeaman kyseisen vuoden toteutuneeseen BKT:n kasvuun ja alkuperäiseen julkista taloutta koskevaan ennusteeseen. Tämän tuloksena syntyi vuonna 2003 huomattava vajaus verotuloihin, joka piti kompensoida kahdella kertaluonteisella toimenpiteellä, joiden kokonaisvaikutus on 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.- Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan vuonna 2004 julkisen talouden alijäämä on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on huomattavasti enemmän kuin virallinen tavoite alijäämälle eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden lukujen välinen erotus selittyy seuraavien kolmen seikan kautta: (i) talousarviossa ennakoitua alhaisempi kasvu; (ii) vuonna 2003 toteutettuihin kertaluonteisiin toimenpiteisiin liittyvät perusvaikutukset sekä (iii) kyseisten kertaluonteisten toimenpiteiden tähän mennessä suunniteltu osittainen korvaaminen. Niinpä tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla estetään julkisen talouden alijäämän nouseminen yli viitearvon eli 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja sitä seuraavina vuosina.- Portugalin viranomaiset ilmoittivat komission kevään 2004 talousennusteen laatimiseen määräajan päättymisen jälkeen, että ne aikoivat toteuttaa lisätoimia (jotka liittyvät kiinteistöihin) ja mahdollistaa niiden avulla alijäämän pysymisen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen kuluvana vuonna.- Vuoden 2004 ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa julkisen velan suhde BKT:hen oli vuonna 2003 alle 60 prosentin viitearvon. Se oli näin ollen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukainen, vaikka se olikin kasvanut tasaisesti vuodesta 2001. Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan se ylittää kyseisen arvon vuonna 2004.(6) Päätös 2002/923/EY olisi tämän vuoksi kumottava, ja kevään talousennusteessa korostettujen julkisen talouden rahoitusasemaan liittyvien riskien valossa on erittäin tärkeää, että Portugalin viranomaiset toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että julkisen talouden alijäämä jää alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen.(7) Vakauden ylläpitämiseksi ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi eli lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkistalouden rahoitusaseman saavuttamiseksi talouspolitiikan yleisten suuntaviivojen mukaisesti olisi kaikki kertaluonteiset toimenpiteet korvattava asteittain pysyvämmillä toimenpiteillä ja suhdannekorjatun rahoitusaseman olisi parannuttava vuosittain vähintään 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Portugalin liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettu päätökseen vuonna 2003 Portugalille EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 5 päivänä marraskuuta 2002 osoitetun neuvoston suosituksen mukaisesti.2 artiklaKumotaan päätös 2002/923/EY.Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja  [...]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Suositus
            NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖSsakon määräämisestä Espanjalle, koska se ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi

               Suositus

               NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS

               sakon määräämisestä Espanjalle, koska se ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 ja erityisesti sen 6 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto katsoi 12 päivänä heinäkuuta 2016 antamassaan päätöksessä, että Espanja ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               (2)Koska neuvosto on antanut perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan nojalla päätöksen, jonka mukaan Espanja ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi, komission olisi suositeltava neuvostolle sakon määräämistä.

               (3)Espanjalle määrättävän sakon olisi periaatteessa oltava 0,2 prosenttia suhteessa sen edellisen vuoden BKT:hen, mutta määrää voidaan alentaa tai se voidaan peruuttaa poikkeuksellisen taloudellisen tilanteen vuoksi tai kyseisen jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä.

               (4)Espanjan BKT oli 1 081,19 miljardia euroa vuonna 2015. Tästä määrästä 0,2 prosenttia on 2 162,38 miljoonaa euroa.

               (5)Asetuksen (EU) N:o 1173/2011 2 artiklan 3 kohdan mukaan ’poikkeuksellinen taloudellinen tilanne’ tarkoittaa tilannetta, jossa viitearvon ylittävää julkisen talouden alijäämää pidetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 2 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti poikkeuksellisena. Viimeksi mainitun asetuksen mukaan tällainen viitearvon ylittävä alijäämä on poikkeuksellinen, jos se johtuu i) epätavallisesta tapahtumasta, johon kyseinen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävää vaikutusta julkisyhteisöjen rahoitusasemaan, tai ii) vakavasta taloudellisesta taantumasta, toisin sanoen vuotuisen BKT:n määrän negatiivisesta kasvuvauhdista tai tuotannon supistumisesta pitkittyneen ajanjakson aikana vuotuisen BKT:n kasvun ollessa hyvin hidasta suhteessa sen kasvupotentiaaliin.

               (6)Edellä mainittujen edellytysten soveltamista Espanjaan koskevan arvioinnin perusteella voidaan päätellä seuraavaa:

               Espanjan talouskasvu elpyi vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä sen jälkeen, kun reaalisen BKT:n kasvu oli ollut negatiivista kymmenen peräkkäisen vuosineljänneksen ajan. Reaalisen BKT:n kasvu oli 1,4 prosenttia vuonna 2014, ja se kiihtyi 3,2 prosenttiin vuonna 2015. Komission kevään 2016 tarkistetun talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvun odotetaan olevan 2,9 prosenttia vuonna 2016. Tämä luku on 0,3 prosenttiyksikköä suurempi kuin komission kevään 2016 talousennusteessa, ja se johtuu odotettua suuremmasta julkisesta ja yksityisestä kulutuksesta vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Näin ollen 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen kattamalla ajanjaksolla (2013–2016) ei ole ollut vakavaa taloudellista taantumaa.

               Vuosina 2013–2016 ei ole myöskään ollut epätavallisia tapahtumia, joihin kyseinen jäsenvaltio ei ole voinut vaikuttaa ja joilla on ollut merkittävää vaikutusta julkiseen talouteen. Vaikka Espanjan inflaatio on ollut yllättävän matala ja jopa negatiivinen vuonna 2014, sen vaikutus julkiseen talouteen ei ole ollut merkittävä, koska se on korvautunut suurelta osalta odotettua suuremmalla reaalisen BKT:n kasvulla. Lisäksi työpaikkojen nopea luominen ja verotuloja tuova kasvun rakenne ovat edistäneet alijäämän supistamista.

               (7)Näin ollen ei ole sellaista poikkeuksellista taloudellista tilannetta, jonka johdosta olisi syytä alentaa sakon määrää.

               (8)Espanja toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2016 komissiolle perustellun pyynnön, jossa se pyysi suosittamaan, että neuvosto vahvistaisi sakon määräksi nollan. Pyyntönsä tueksi Espanja esitti seuraavat perustelut:

               (9)Espanja muistuttaa merkittävistä saavutuksistaan laajamittaisen uudistusohjelman täytäntöönpanossa huolimatta hyvin haastavasta taloudellisesta tilanteesta. Kyseinen ohjelma on osoittautunut ratkaisevaksi tekijäksi, jonka avulla on tuettu taloudellisen toiminnan vahvaa elpymistä ja työpaikkojen luomista sekä korjattu kertyneitä epätasapainoja. Espanja painottaa myös kriisin seurauksena toteutettuja merkittäviä julkisen talouden vakauttamistoimia ja alhaisen, jopa negatiivisen, inflaation kielteisiä vaikutuksia julkisen talouden sopeutusprosessiin ja koko talouteen. Espanja esittää myös menettelytapaa koskevia väitteitä, joiden mukaan nykyisessä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista koskevassa arviointimenetelmässä ei Espanjan osalta pystytä ottamaan huomioon yllättävää negatiivista inflaatiota tai mittaamaan tarkasti BKT:n potentiaalista kasvua. Lisäksi se ilmoittaa julkisen talouden alijäämän supistamiseksi vuonna 2016 toteutetuista toimenpiteistä ja tehdyistä sitoumuksista sekä vahvistaa sitoumuksen korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2017.

               (10)Edellä mainittujen väitteiden arvioinnin perusteella voidaan päätellä seuraavaa.

               (11)Espanjan talous on kokenut merkittävän suunnanmuutoksen viime vuosina. Se on osittain haastavassa taloudellisessa ympäristössä toteutettujen uudistusten ansiota. Näillä uudistuksilla on lievennetty työ- ja tuotemarkkinoiden jäykkyyksiä. Vuoden 2014 alussa onnistuneesti loppuun saatettu Espanjan rahoituslaitosten pääomittamista koskeva rahoitustukiohjelma ja sen rinnalla toteutetut suuret rakenneuudistukset ovat luoneet vankan perustan talouden elpymiselle. Espanja on myös ohjelman päättymisen jälkeen jatkanut rakenneuudistuksia, joita ovat olleet maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistus, pankkisektorin rakenneuudistuksen loppuunsaattaminen, julkishallinnon uudistaminen ja riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston perustaminen. Yhdessä rahapolitiikan ja euroalueen ohjausjärjestelmän lujittamisen kanssa nämä uudistukset ovat tasoittaneet tietä pääomavirtojen paluulle ja paremmille rahoitusehdoille. Kun kasvu elpyi vuoden 2013 jälkipuoliskolla, sisäinen ja ulkoinen tasapaino lisääntyi, mitä tuki myös uudistuksen ansiosta parantunut kilpailukyky. Talouden elpymisen myötä on luotu paljon uusia työpaikkoja. Tätä kehitystä ovat tukeneet jatkuva palkkamaltti ja työmarkkinauudistusten vaikutukset. Vaikka talouden tasapainottamisessa on edistytty, jäljellä on vielä merkittäviä haasteita, sillä edelleen suuri yksityinen ja julkinen velka, joka näkyy erittäin suurena ulkomaisena nettovelkana, asettaa maan alttiiksi markkinoiden ilmapiirin muutoksista johtuville riskeille. Lisäksi edelleen korkea työttömyysaste vaikeuttaa talouden sopeutusta.

               (12)Vaikka Espanja ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antaman suosituksen mukaisesti, on todettava, että Espanja oli toteuttanut huomattavia liiallisen alijäämän korjaamiseen tähtääviä julkisen talouden toimia jo vuoden 2012 talousarviossa ja vähemmässä määrin vuoden 2013 talousarviossa. Näitä huomattavia julkisen talouden rakenteellisia sopeutustoimia seurasi sosiaalista yhteenkuuluvuutta heikentäneen vaikean taloustilanteen jälkeen vakauttamisväsymys, kuten neuvosto korosti 12 päivänä heinäkuuta 2016 tekemässään päätöksessä. Vaikka talous elpyi vahvasti vuoden 2013 kolmannelta neljännekseltä alkaen, Espanjan taloudellinen tilanne jatkui epäsuotuisana neuvoston viimeisimmän suosituksen kattamalla ajanjaksolla. Tuotantokuilu oli –8,5 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2013, ja vaikka se koheni nopeasti, se oli vuonna 2015 edelleen selvästi negatiivinen, –4,0 prosenttia. Työttömyysaste oli korkeimmillaan 26,1 prosenttia vuonna 2013, ja sosiaalinen syrjäytyminen ja eriarvoisuus pahenivat kriisin seurauksena. Tämän seurauksena niiden ihmisten osuus, joita uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, oli 29,2 prosenttia vuonna 2014 eli yksi EU:n suurimpia.

               (13)Vaikka joillakin viime vuosina toteutetuista toimenpiteistä on ollut suora negatiivinen vaikutus julkiseen talouteen, ne voivat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä edistää kasvua ja työllisyyttä ja sitä kautta julkisen talouden kestävyyttä. Sosiaaliturvamaksuja koskevat alennukset ja vapautukset ovat osaltaan ylläpitäneet julkisen talouden alijäämää, mutta toisaalta ne ovat jossain määrin tukeneet sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sillä ne ovat kohdistuneet pienituloisempiin palkansaajiin, vähemmän koulutettuihin työntekijöihin ja uusiin pysyviin työsopimuksiin. Vaikka vuoden 2014 lopulla hyväksytyt verouudistukset ovat alirahoitettuja, niillä pyritään saamaan verorakenteesta kasvuystävällisempi sekä parantamaan verohallintoa ja lisäämään verotuksen oikeudenmukaisuutta.

               (14)Myönteisenä seikkana on todettava, että Espanjan virkaa tekevä hallitus on vuonna 2016 toteuttanut alijäämää supistavia toimenpiteitä 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun komission suosituksen johdosta. Komission suositus koskee toimenpiteitä, jotka Espanjan olisi toteutettava, jotta voidaan varmistaa sen liiallisen alijäämän korjaaminen ajoissa. Pannakseen täytäntöön kansallisen lainsäädännön säännökset aluehallitusten julkisen talouden kurinalaisuuden toteuttamiseksi hallitus vaati 6 päivänä huhtikuuta 12:ta aluehallitusta hyväksymään määrärahaleikkauksia vuotta 2016 koskevien alijäämätavoitteidensa noudattamiseksi. Vaikka kyseisten aluehallitusten tähän mennessä vuodeksi 2016 hyväksymien menoleikkausten määrä on huomattavasti pienempi kuin vuoden 2016 vakausohjelmassa ilmoitettu määrä, Espanjan keskushallinto on hyväksynyt talousarviomäärärahojen noin 0,2 prosentin leikkaukset suhteessa BKT:hen. On myönteistä, että Espanjan virkaa tekevä hallitus ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta sitoutuvansa ottamaan käyttöön uusia alijäämää supistavia toimenpiteitä. Tulopuolella yhteisöverolakiin tehtävien muutosten, jotka on tarkoitus hyväksyä heti kun uusi hallitus on muodostettu, on suunniteltu korvaavan tulonmenetykset, joiden odotetaan olevan vuonna 2016 noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen yhteisöverojen osamaksuja (pagos fraccionados) koskevaan asetukseen tehtyjen muutosten jälkeen. Tarkoituksena on näin varmistaa, että yhteisöverotulojen määrä saavuttaa vuoden 2016 vakausohjelmassa odotetun tason. Menopuolella keskushallinnon verovuoden päättymispäivän aikaistaminen hyväksyttiin 14 päivänä heinäkuuta. Tämä voi auttaa hillitsemään menojen kehitystä vuoden 2016 jälkipuoliskolla. Näihin toimenpiteisiin liittyy kuitenkin vielä huomattavia täytäntöönpanoriskejä, jotka koskevat erityisesti sitä, että parlamentin on hyväksyttävä hyvissä ajoin tarvittavat yhteisöverolain muutokset, ja sitä, riittävätkö ne korvaamaan odotettavissa olevan yhteisöverotulojen vajeen. Hallitus on sitoutunut myös toteuttamaan lisätoimenpiteitä veropetosten torjumiseksi.

               (15)Espanjan perustellussa pyynnössä komissiolle painotetaan myös alhaisen, jopa negatiivisen, inflaation kielteisiä vaikutuksia julkisen talouden sopeutusprosessiin ja koko talouteen. Kuten todettiin myös 12 päivänä heinäkuuta 2016 annetussa neuvoston päätöksessä, Espanjan inflaatio (BKT-deflaattori) oli vuosina 2013–2015 huomattavasti alhaisempi kuin suosituksen perustana olevassa makrotalouden skenaariossa (vuonna 2014 jopa negatiivinen, –0,4 prosenttia). Matalan tai jopa negatiivisen inflaation negatiivinen vaikutus Espanjan julkisen talouden toteutumiin kompensoitui kuitenkin suurelta osin odotettua voimakkaammalla reaalisen BKT:n kasvulla.

               (16)Espanja esittää menettelytapaa koskevia väitteitä, joiden mukaan nykyisessä tuloksellisia toimia koskevassa arviointimenetelmässä ei Espanjan osalta pystytä ottamaan huomioon yllättävää negatiivista inflaatiota tai mittaamaan tarkasti BKT:n potentiaalista kasvua. Espanjassa toteutettujen rakenteellisten toimien mahdollisen aliarvioinnin osalta on muistettava, että potentiaalista kasvua arvioidessaan komissio soveltaa yleisesti sovittua tuotantofunktiomenetelmää, jonka neuvosto on hyväksynyt. Negatiivisen inflaation vaikutuksista komissio myöntää analyysissaan, että julkisen talouden valvontaa varten sovitut menetelmät, jotka perustuvat kokonaisrahoitusaseman lukujen korjaamiseen potentiaalista tuotantoa koskevien arvioiden avulla, voivat negatiivisen inflaatiosokin vuoksi johtaa rakenteellisten toimien aliarviointiin. Tätä lähestymistapaa täydennetään kuitenkin julkisen talouden sopeutuksen arvioinnissa sovellettavalla ns. alhaalta ylös -lähestymistavalla, jonka avulla arvioidaan, onko menotavoitteet saavutettu ja suunnitellut päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet pantu täytäntöön. Toisin kuin rakenteellisen rahoitusaseman muutos, tämä alhaalta ylös -lähestymistapa todennäköisesti yliarvioi disinflaatiosokin jälkeen toteutetut julkisen talouden vakauttamistoimet. Espanjan tapauksessa myös alhaalta ylös -menetelmä osoittaa, että suositeltu kumulatiivinen rakenteellinen sopeutus, joka oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ei toteutunut vuosina 2013–2015.

               (17)On perusteltua peruuttaa sakko, jonka määrä on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon Espanjan esittämä perusteltu pyyntö ja edelliset kohdat, ja erityisesti Espanjan hallituksen vuodesta 2012 lähtien toteuttamat perusteelliset rakenneuudistukset, jotka ovat edelleen voimassa, neuvoston kesäkuussa 2013 antaman suosituksen kattaman ajanjakson haastava taloudellinen ympäristö, Espanjan virkaa tekevän hallituksen perustellussa pyynnössään ilmoittamat alijäämän vähentämistä koskevat sitoumukset sekä vakauttamistoimet, jotka on toteutettu sen jälkeen, kun komissio antoi 9 päivänä maaliskuuta 2016 suosituksen toimenpiteistä, jotka Espanjan olisi toteutettava liiallisen alijäämän korjaamiseksi ajoissa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Peruutetaan sakko, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka määrättäisiin Espanjalle, koska se ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antaman suosituksen perusteella.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

               Tehty Brysselissä

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC1443

Suositus: neuvoston päätös, sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi  /* SEK/2006/1443 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 14.11.2006SEK(2006) 1443 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi(komission esittämä)PERUSTELUT1. Taustaa: Puolan liiallista alijäämää koskeva menettelyLiiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.Komission kevään 2004 talousennuste[2] osoittaa, että Puolan alijäämä vuonna 2003 oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen[3], ja sen perusteella komissio aloitti perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan nojalla 12. toukokuuta 2004 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn[4]. Puola toimitti toukokuussa 2004 lähentymisohjelmansa, ja komission suosituksesta neuvosto antoi lähestymisohjelmaa koskevan lausunnon 5. heinäkuuta 2004[5]. Samaan aikaan neuvosto päätti komission suosituksesta perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Puolassa oli liiallinen alijäämä, ja sen vuoksi neuvosto antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla Puolan viranomaisille suosituksen[6] alijäämän korjaamiseksi. Suosituksessaan neuvosto kehottaa Puolan viranomaisia ”lopettamaan nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman pian” ja ”toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten vuoden 2004 toukokuussa toimittamassa ja 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa noudattaen” seuraavien vuositavoitteiden mukaisesti: ”5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007” . Neuvosto asetti 5. marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Puolan viranomaisten ”olisi toteutettava tehokkaita toimia […] vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta” . Puolalle annettiin myös suositus ”kohdistaa mahdollisia lisätuloja julkisen talouden alijäämän vähentämiseen” . Lisäksi neuvosto kehotti Puolan viranomaisia ”varmistamaan velan kasvun pysäyttäminen ”.2. Hallituksen toimittamat tiedot liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä ja eläkejärjestelmien uudistuksistaEläkejärjestelmien alakohtaisesta luokittelusta 2. maaliskuuta 2004 tehdyssä Eurostatin päätöksessä vahvistetaan, että rahastoivia maksuperusteisia järjestelmiä ei voida luokitella sosiaaliturvajärjestelmäksi eikä niiden voida sen vuoksi katsoa kuuluvan julkiseen talouteen. Kyse oli puitepäätöksestä, jossa edellytettiin kahdenvälisiä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa ennen päätöksen täytäntöönpanoa.Päätöksen jälkeen käydyissä keskusteluissa Eurostat totesi, että ” eräissä jäsenvaltioissa saatetaan tarvita siirtymäkautta päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja häiriöiden välttämiseksi niiden finanssipolitiikan toteuttamisessa ”[7]. Eurostatin vahvistama 3 vuoden siirtymäkausi päättyy vuoden 2007 julkista taloutta koskevaan ensimmäiseen ilmoitukseen, jonka määräaika on 1. huhtikuuta 2007.Puola soveltaa tällä hetkellä kyseistä siirtymäkautta 1999 täytäntöönpantuun eläkeuudistukseen. Sen vuoksi rahastoivien maksuperusteisten järjestelmien kautta kerätyt sosiaaliturvamaksut ja muut tulot (ja aiheutuneet menot) on kirjattu valtion tuloiksi (ja menoiksi), minkä vuoksi alijäämää ja velkaa koskevat luvut ovat hieman pienempiä kuin muuten. Siirtymäkauden lopussa pätee ainoastaan eläkeuudistuksen kustannukset sisältävä määritelmä.Eläkemaksujen tuloista noin 20 prosenttia on uudelleenohjattu jakojärjestelmästä täysin rahastoiviin maksuperusteisiin järjestelmiin. Vaikka uudistuksella parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä, se vaikuttaa negatiivisesti valtion talousarvioon lyhyellä aikavälillä: viimeaikaisten tietojen perusteella uudistuksen vuosikustannukset ovat noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007.Neuvoston 5. heinäkuuta 2004 hyväksymä alijäämän supistamisura ei sisältänyt Puolan vuonna 1999 täytäntöönpaneman eläkeuudistuksen kustannuksia. Neuvoston arvioidessa Puolan ensimmäistä lähentymisohjelmaa (5. heinäkuuta 2004) Puolan eläkeuudistuksen vuosikustannuksiksi arvioitiin 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi samoin ohjelmaa koskevassa lausunnossaan, että ”alijäämää saatetaan joutua tarkistamaan ylöspäin 1,6 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen” . Koska alijäämätavoite vuodeksi 2007 on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyvät vallitsevat negatiiviset riskit, neuvosto teki lausunnossaan päätelmän, jonka mukaan ”ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä supistamaan alijäämää alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella” [toisin sanoen vuoteen 2007 mennessä].3. Kehitys vuoteen 2005 saakkaKun 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa asetettu määräaika 5. marraskuuta 2004 oli päättynyt, komissio päätteli 14. joulukuuta 2004 päivätyssä tiedonannossaan neuvostolle, että vuoden 2005 alijäämätavoitteen kannalta Puolan liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa muita toimenpiteitä[8].Komission suosituksen perusteella neuvosto antoi 17. helmikuuta 2005 lausuntonsa[9] Puolan marraskuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa vuoden 2007 alijäämätavoitetta nostettiin, koska siinä ennakoitiin julkisen talouden alijäämän laskevan asteittain 5,4 prosentista (2004) 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (verrattuna aiempaan vuotta 2007 koskevaan tavoitteeseen, joka oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tarkistus ylöspäin tehtiin edelleen jatkuvasta vahvasta kasvusta huolimatta (se oli ennakoitu lähentymisohjelmassa keskimäärin yli 5 prosentiksi vuosittain), kun taas vuosia 2004–2006 koskevia kaikkia alijäämätoteutumia ja ennusteita tarkistettiin alaspäin. Neuvosto korosti lausunnossaan vakauttamisstrategiaan liittyviä negatiivisia riskejä ja varoitti, että ”alijäämää on tarkistettava noin 1,5 prosenttiyksikköä ylöspäin . Kyseinen sopeutus merkitsee sitä, että tarkistuksen perusteella ja jos ei muita säästötoimenpiteitä toteuteta, Puola ei kykene supistamaan alijäämää alle 3 prosentin ohjelmakauden viimeisenä vuonna ”, koska eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina vuoden 2007 alijäämätavoite nousisi noin 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sitä paitsi neuvosto havaitsi, että julkisen talouden vakauttamissuunnitelmassa suunnitellut toimenpiteet saattavat viivästyä tai ne eivät toteudu kokonaisuudessaan. Sen mukaisesti neuvosto kehotti Puolaa mm. tehostamaan vuoden 2005 jälkeen tapahtuvaa julkisen talouden sopeutusta ja alentamaan vuotta 2007 koskevaa alijäämätavoitetta. Toimenpiteistä toteutettiin itse asiassa vain pieni osa. Julkisen talouden toteutuma vuonna 2005 oli kuitenkin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli odotettua parempi.4. Kehitys vuonna 2006 ja ennusteet vuodeksi 2007Neuvoston 17. helmikuuta 2005 päivätyn lausunnon kehotuksesta huolimatta tammikuun 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa tähdättiin vain siihen, että julkisen talouden alijäämää vähennetään hitaasti (keskimäärin n. 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen jaksolla 2006–2008), jotta julkisen talouden lähentymiskriteerit saavutettaisiin vaalikauden loppuun mennessä (vuoden 2009 loppuun mennessä). Vaikka alijäämätoteutumaa ja ennusteita vuosiksi 2004–2006 tarkistettiinkin uudelleen alaspäin, ohjelmassa vahvistettiin vuoden 2007 alijäämätavoitteeksi 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Lisäksi ohjelmassa tarkistettiin eläkeuudistuksen kustannuksia ylöspäin 0,4 prosentilla suhteessa BKT:hen. Eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina vuoden 2007 alijäämätavoite oli korkeampi kuin edellisessä tarkistuksessa (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen), koska eläkeuudistuksen kustannusten uudelleenarvioinnissa niiden ennustettiin nousevan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.Neuvosto antoi komission suosituksen perusteella tammikuussa 2006 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan lausuntonsa 14. maaliskuuta 2006. Neuvosto viittasi useisiin julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin riskeihin, kuten suhteellisen suotuisiin kasvuoletuksiin ohjelmakauden viimeisenä vuonna (2008), melko optimistiin oletuksiin verojoustoista sekä mahdollisiin vaikeuksiin menojen valvonnassa sosiaalimenojen paineessa. Neuvosto päätteli, että ” lähentymisohjelma ennakoi edistystä, muttei liiallisen alijäämän tehokasta korjaamista vuonna 2007 (…), ja että komissio aikoo antaa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä suosituksen lisätoimenpiteistä vakaus- ja kasvusopimuksen edellytyksen mukaisesti” . Neuvosto mainitsi lisäksi, että laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella, osoittavat, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) paranee ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen.Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa (joka hyväksyttiin 27. syyskuuta 2006) vuoden 2006 julkisen talouden alijäämän arvioitiin saavuttavan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ei sisällä eläkeuudistuksen kustannuksia), verrattuna 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, johon tähdättiin tammikuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa (ja 3,3 prosenttiin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 artiklan mukaisesti heinäkuussa 2004 annetussa neuvoston suosituksessa). Ennakoitua positiivisempi toteutuma kuvastaa suurempia tuloja (erityisesti henkilökohtaisista tuloveroista), jotka johtuvat ennustettua vahvemmasta kasvusta sekä hallitummasta menojen kasvusta, erityisesti suunniteltua pienemmistä julkisista investoinneista. Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa Puolan hallitus esittelee tuleviksi vuosiksi seuraavat alijäämätavoitteet: 1,7 prosenttia vuonna 2007, 1,2 prosenttia vuonna 2008 ja 0,5 prosenttia vuonna 2009.Vuoden 2007 tarkistettu alijäämätavoite on saatu 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia), mutta se on yhä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa neuvoston suosituksessa asetetun alkuperäisen tavoitteen (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) yläpuolella. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä saavuttaa kuitenkin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Tämä kuvastaa komission yksiköiden varovaisempaa näkemystä tuloennusteista, erityisesti välittömien verojen osalta (nimellinen tulojen kasvu 9,7 prosenttia suunnitellusta veroluokkien indeksisidonnaisuudesta ja lasten lukumäärään perustuvien perheiden verohelpotusten käyttöönotosta huolimatta, verrattuna oletettuun BKT:n 6,2 prosentin nimelliskasvuun). Lisäksi paikallisviranomaisten tasolla on epävarmuutta vuoden 2007 julkisen talouden toteutumasta. Sosiaalimenot ovat myös todennäköisesti suuremmat hyväksytyn lainsäädännön vuoksi, mikä ei ole täysin johdonmukaista vuoden 2007 alustavan talousarvion kanssa.Julkisen talouden kehitys vuosina 2005–2008% suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Eläkeuudistuksen kustannukset(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Julkisen talouden rahoitusasema, sis. Eurostatin päätös | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Perusjäämä | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Rakenteellinen rahoitusasema(1) | −2,3 | −2,3 | ei ole | −2,1 | ei ole | −1,8 | ei ole |Rakenteellinen perusjäämä(1) | 0,2 | 0,1 | ei ole | 0,3 | ei ole | 0,6 | ei ole |Julkinen bruttovelka | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm BKT:n määrän kasvu (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Tuotantokuilu | −0,3 | 0,4 | ei ole | 0,3 | ei ole | 0,1 | ei ole |(1) Suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta (Puolan tapauksessa nolla). (2) Eläkeuudistuksen kustannukset on mitattu seuraavien tekijöiden erotuksena: i) julkisen talouden alijäämä ESA 95 –sääntöjen ja 2. maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen mukaisesti laskettuna ja ii) vaihtoehtoinen julkisen talouden alijäämä laskettuna siten, että eläkejärjestelmän oletetaan säilyvän osana julkista sektoria. (3) Perustuu oletukseen politiikan ennallaanpysymisestä. Lähteet: Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja valtiovarainministeriön (VM) talousarvio vuodeksi 2007. |5. PäätelmätEdellä olevasta arvioinnista voidaan vetää seuraavat johtopäätökset:-  Vuoden 2007 alijäämätavoite (1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) on korkeampi kuin se, jonka neuvosto hyväksyi vuoden 2004 heinäkuussa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) tilanteessa, jossa vuosien 2004–2006 julkisen talouden toteutumat olivat paljon ennakoitua paremmat.-  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä on 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, toisin sanoen 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen korkeampi kuin Puolan viranomaisten tavoite.-  Eläkejärjestelmien luokittelusta 2. maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskeva siirtymäkausi päättyy vuonna 2007, ja rahastoivat maksuperusteiset järjestelmät luokitellaan kuuluviksi julkisen talouden ulkopuolelle. Tämä aiheuttaa sen, että Puolan alijäämiä tarkistetaan ylöspäin. Vuoden 2007 osalta alijäämätavoite 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) merkitsee noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina). Komission yksiköiden vuoden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä nousisi 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina).-  Kun otetaan huomioon se riski, että vuoden 2007 alijäämätoteutuma on tavoiteltua korkeampi, kuten käy ilmi komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteesta, se on reilusti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä sen voida katsoa vastaavan neuvoston suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2007 määräaikaan mennessä.Komissio katsoo näiden havaintojen perusteella, että vaikka Puolan julkisen talouden tilanne on parantunut, neuvoston vuoden 2004 heinäkuussa perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten mukaiset Puolan viranomaisten toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Komissio suosittelee, että neuvosto tekee vastaavan päätöksen perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan[10] mukaisesti.Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevat tavoitteet ja toteutuma sekä eläkeuudistuksen kustannukset (prosenttia suhteessa BKT:hen)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |LO toukokuu 2004 | ei sis. EUK | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | ei ole |arvioitu EUK | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | ei ole |sis. EUK* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | ei ole |LO marraskuu 2004 | ei sis. EUK | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | ei ole |arvioitu EUK | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ei ole |sis. EUK* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | ei ole |LO tammikuu 2006 | ei sis. EUK | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |arvioitu EUK | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |sis. EUK* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |JTKI lokakuu 2006 | ei sis. EUK | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |ja alustava talousarvio 2007 | arvioitu EUK | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |sis. EUK* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |EUK = eläkeuudistuksen kustannukset; LO = lähentymisohjelma; JTKI = julkista taloutta koskeva ilmoitus * Vuoden 2007 keväästä sovellettava julkisen talouden rahoitusaseman määritelmä. |Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[11], jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.(3) Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa päätöslauselmassa[12] kehotetaan juhlallisesti kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja ajallaan.(4) Eläkejärjestelmien alakohtaisesta luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä Eurostatin päätöksessä[13] vahvistetaan, että rahastoitavaa maksuperusteista järjestelmää ei voida luokitella sosiaaliturvajärjestelmäksi. Sen vuoksi tätä järjestelmää ei voida pitää julkiseen talouteen kuuluvana. Kyse oli puitepäätöksestä, jossa edellytettiin kahdenvälisiä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa ennen päätöksen täytäntöönpanoa. Päätöksen yhteydessä käydyissä keskusteluissa Eurostat totesi, että ”eräissä jäsenvaltioissa saatetaan tarvita siirtymäkautta päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja häiriöiden välttämiseksi niiden finanssipolitiikan toteuttamisessa”[14]. Eurostatin sallima kolmen vuoden siirtymäkausi päättyy vuoden 2007 julkista taloutta koskevaan ensimmäiseen ilmoitukseen, jonka määräaika on 1 päivänä huhtikuuta 2007. Puola päätti soveltaa siirtymäkautta. Sen vuoksi rahastoivien maksuperusteisten järjestelmien kautta kerätyt sosiaaliturvamaksut ja muut tulot (ja aiheutuneet menot) on kirjattu valtion tuloiksi (ja menoiksi), minkä vuoksi alijäämää ja velkaa koskevat luvut ovat alhaisempia kuin muuten.(5) Neuvosto on todennut 5 päivänä heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä 2005/183/EY[15] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Puolalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.(6) Neuvosto on antanut 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen EY (N:o) 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti myös suosituksen, jonka mukaan Puolan viranomaisia kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten vuoden 2004 toukokuussa toimittamassa ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa ja seuraavia vuositavoitteita noudattaen: 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Neuvosto asetti 5 päivän marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Puolan viranomaisten ”olisi toteutettava tehokkaita toimia […] vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta”.(7) Neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 vahvistama alijäämän supistamisura ei sisältänyt vuonna 1999 täytäntöönpannun eläkeuudistuksen kustannuksia. Eläkemaksujen tuloista noin 20 prosenttia on uudelleenohjattu jakojärjestelmästä täysin rahastoiviin maksuperusteisiin järjestelmiin. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun suosituksen aikaan neuvosto otti huomioon erityisesti sen, että alijäämätavoitteita olisi tarkistettava ylöspäin Puolan eläkeuudistuksen arvioidut, n. 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen olevat vuosikustannukset mukaan luettuina. Tämän ja myös julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyvien vallitsevien negatiivisten riskien perusteella neuvosto totesi toukokuun 2004 lähentymisohjelmaa koskevassa lausunnossaan, että ”ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä ole riittävä vähentämään alijäämää alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana” [toisin sanoen vuoteen 2007 mennessä].(8) Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa neuvoston suosituksessa asetetun määräajan (5 päivä marraskuuta 2004) päätyttyä komissio teki 14 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä neuvostolle toimittamassaan tiedonannossa päätelmän, että Puolan liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä, koska Puolan hallitus oli toteuttanut vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi suunnitellut toimet[16].(9) Neuvosto antoi 17 päivänä helmikuuta 2005 lausuntonsa Puolan marraskuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa vuoden 2007 alijäämätavoitetta nostettiin 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (1,5 prosentista toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa), toisin sanoen noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina. Tarkistus ylöspäin tehtiin edelleen jatkuvasta vahvasta kasvusta huolimatta (se oli ennakoitu lähentymisohjelmassa keskimäärin yli 5 prosentiksi vuosittain), kun taas vuosia 2004–2006 koskevia kaikkia alijäämää ja ennusteita tarkistettiin alaspäin. Neuvosto havaitsi, että julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteet saattavat viivästyä tai ne eivät toteudu kokonaisuudessaan. Julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin negatiivisiin riskeihin viitaten neuvosto kehotti Puolaa muun muassa tehostamaan vuoden 2005 jälkeen tapahtuvaa julkisen talouden sopeuttamista ja alentamaan vuoden 2007 alijäämätavoitetta. Toimenpiteistä toteutettiin itse asiassa vain pieni osa. Julkisen talouden toteutuma 2005 oli kuitenkin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli ennakoitua parempi.(10) Neuvosto antoi 14 päivänä maaliskuuta 2006 lausuntonsa Puolan tammikuussa 2006 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa tähdättiin siihen, että julkisen talouden alijäämää vähennettäisiin hitaasti (keskimäärin noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain jaksolla 2006–2008), jotta julkisen talouden lähentymiskriteerit saavutettaisiin vaalikauden loppuun mennessä (vuoden 2009 loppuun mennessä). Vaikka alijäämätoteutumaa ja ennusteita vuosiksi 2004–2006 tarkistettiin uudelleen alaspäin, ohjelmassa vahvistettiin vuoden 2007 alijäämätavoitteeksi 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ei sisällä eläkeuudistuksen kustannuksia). Koska eläkeuudistuksen kustannuksia tarkistettiin ylöspäin, vuoden 2007 alijäämätavoite kyseiset kustannukset mukaan luettuina oli 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen korkeampi kuin edellinen tarkistus (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen). Neuvosto viittasi useisiin julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin riskeihin, kuten suhteellisen suotuisiin kasvuoletuksiin ohjelmajakson viimeisenä vuonna (2008), melko optimistiin oletuksiin verojoustoista ja mahdollisiin vaikeuksiin menojen valvonnassa sosiaalimenojen paineessa. Neuvosto totesi, että lähentymisohjelma ennakoi edistystä, muttei liiallisen alijäämän tehokasta korjaamista vuonna 2007 (….)”. Neuvosto mainitsi lisäksi, että laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella, osoittavat, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) paranee ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen.(11) Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa, joka hyväksyttiin 27 päivänä syyskuuta 2006, alijäämäksi arvioidaan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuskustannuksia), verrattuna 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, johon tähdättiin vuoden 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa (ja 3,3 prosenttiin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 artiklan mukaisesti heinäkuussa 2004 annetussa neuvoston suosituksessa). Positiivisempi lopputulos kuvastaa suurempia tuloja (erityisesti henkilökohtaisista tuloveroista), jotka johtuvat ennustettua vahvemmasta kasvusta sekä hallitummasta menojen kasvusta, erityisesti suunniteltua pienemmistä julkisista investoinneista. Vuoden 2007 alustava talousarvio sisältää seuraavat alijäämätavoitteet tuleviksi vuosiksi: 1,7 prosenttia vuonna 2007, 1,2 prosenttia vuonna 2008 ja 0,5 prosenttia vuonna 2009.(12) Puolan perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä toteuttamien toimien arvioinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:-  Vuoden 2007 alustavan talousarvion tarkistettu alijäämätavoite 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ylittää liiallisen alijäämän korjaamisesta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa vahvistetun tavoitteen, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämän tarkistus tehtiin jaksoa 2004–2006 koskevien paljon alhaisempien alijäämätoteutumien perusteella kuin suosituksessa oli ennustettu.-  Rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskeva siirtymäkausi päättyy ensimmäiseen ilmoitukseen vuoden 2007 1 päivänä huhtikuuta. Eläkeuudistuksen kustannusten sisällyttäminen julkiseen talouteen aiheuttaa sen, että vuoden 2007 alijäämätavoite on noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.-  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen korkeampi kuin Puolan viranomaisten tavoite. Erityisesti välittömistä veroista saatavien tulojen ennakoidaan olevan viranomaisten arvioita pienemmät, kun taas sosiaalimenot ja julkiset investoinnit ovat todennäköisesti suurempia.-  Tämän perusteella voidaan päätellä, että vuoden 2007 alijäämä olisi reilusti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, mikä ei vastaa neuvoston suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2007 määräaikaan mennessä.Puola on suostunut julkistamaan 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti[17],ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPuolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi liiallisen alijäämän korjaamiseksi suosituksessa asetettuun määräaikaan mennessä.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Komission vuoden kevään 2004 talousennusteessa otettiin huomioon tiedot, jotka Puola oli toimittanut maaliskuussa 2004.[3] Tällä välin vuoden 2003 alijäämälukemaa on tarkistettu tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Se on nyt 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.[4] Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] EUVL C 320, 24.12.2004, s. 15.[6] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.[7] Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004, I.1.3 luku – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt, saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Komission tiedonanto neuvostolle: toimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEC(2004) 1630.[9] EUVL C 136, 3.6.2005, s. 23.[10] Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään myös, että jos neuvosto toteaa, että toimet sen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antaman suosituksen perusteella ovat olleet tehottomia, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Puola suostui kuitenkin jo heinäkuussa 2004 julkistamaan suosituksen vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Eurooppa-neuvoston päätöslauselman (EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1) mukaisesti (ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).[12] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.[13] Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004, I.1.3 luku – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt, saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Ks. ed.[15] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 18.[16] Komission tiedonanto neuvostolle: [17],PQRpqrs| ’ “ ? ž ¡ © ª × Ø ÜÝ |*+?_{|  ¬    ®  ¯  Yy´µÎÏ`d×[pic]4ôîêßØêØßØßØßêØîôîÑÄÑÄÑô²ôîÑô²ô§ô²ô²ôîôtoimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEC(2004) 1630.[18] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.


title: Suositus: neuvoston päätös, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekin tasavallassa tehdyn päätöksen 2005/185/EY kumoamisesta

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---                      EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                     Bryssel 7.5.2008
                                                     SEK(2008) 571 lopullinen
                                          Suositus:
                                  NEUVOSTON PÄÄTÖS,
   liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekin tasavallassa tehdyn päätöksen 2005/185/EY
                                        kumoamisesta
                                     (komission esittämä)
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                    PERUSTELUT
   1.         TAUSTA
   Perustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä
   liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja
   korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä
   koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa
   neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/971, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.
   Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava
   talousarviota         koskevan         kurinalaisuuden         noudattamista     seuraavilla       kahdella
   arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkistalouden alijäämä suhteessa
   BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon (paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi
   ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, tai jos viitearvon ylittäminen on vain
   poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa); ja b) ylittääkö
   julkinen velka suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon (paitsi jos velan osuus
   pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa).
   Perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn
   pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot.
   Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o
   3605/932 4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja
   muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään
   lokakuuta mennessä3.
   Komissio käynnisti Tšekin osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta
   2004 antamalla 104 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, koska Tšekin julkisen talouden
   alijäämä oli 12,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 20034 (5,9 % suhteessa BKT:hen, jos
   kertaluonteinen valtion takausten sisällyttäminen lukuihin jätetään huomiotta). Neuvosto
   päätti komission suosituksesta 5. heinäkuuta 2004 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että
   Tšekin alijäämä oli liiallinen5. Samanaikaisesti komission suosituksen perusteella neuvosto
   antoi Tšekille 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen julkisen talouden liiallisen
   alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2008.
   1
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
            (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
   2
            EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o
            2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
   3
            Tšekin viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavasta osoitteesta:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            SEK(2004) 575. Tällä välin vuoden 2003 alijäämätoteutumaa on tarkistettu alaspäin 6,6 prosenttiin
            suhteessa BKT:hen (luku ei enää sisällä kertaluonteisia toimenpiteitä).
   5
            EUVL L 62, 9.3.2005, s. 20.
FI                                                         2                                                    FI
 ---pagebreak---    Ottaen huomioon ennen kesäkuun 2006 yleisiä vaaleja tehdyissä talousarviosuunnitelmissa
   vuodeksi 2007 ennustetut merkittävät lipsumiset talousarviosta ja viitearvon edelleen vuonna
   2008 ylittävän liiallisen alijäämän neuvosto teki 10. heinäkuuta 2007 komission suosituksesta
   104 artiklan 8 kohdan mukaisen päätöksen, jossa todetaan, etteivät Tšekin toteuttamat toimet
   vaikuta riittäviltä liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2008 määräaikaan mennessä.
   Neuvosto antoi komission suosituksesta 10. lokakuuta 2007 taas 104 artiklan 7 kohdan
   mukaisen suosituksen, jossa Tšekkiä kehotettiin yhä hillitsemään julkisen talouden
   heikkenemistä vuonna 2007 ja vahvistettiin liiallisen alijäämän korjaamisen tavoitevuoden
   pitäminen alkuperäisenä eli vuonna 2008. Tšekin viranomaisten oli saatava alijäämä alle
   3 prosentin viitearvon uskottavasti ja pysyvästi. Tätä varten neuvosto suositti tuolloin
   saatavilla olleiden ennusteiden perusteella, että Tšekin viranomaiset varmistaisivat
   rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja
   muita väliaikaisia toimenpiteitä) parantumisen vähintään ¾ prosentilla suhteessa BKT:hen
   vuonna 2008 vuoteen 2007 verrattuna. Neuvosto asetti 9. päivän huhtikuuta 2008
   määräajaksi, johon mennessä Tšekin viranomaisten olisi toteutettava tarvittavat toimet.
   Lisäksi neuvosto kehotti Tšekkiä ”varmistamaan, että julkisen talouden vakauttaminen kohti
   sen keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa 1 prosentin rakenteellista alijäämää suhteessa
   BKT:hen jatkuu kestävällä tavalla liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen ja että keskipitkän
   aikavälin tavoite saavutetaan alkuperäiseen määräaikaan mennessä eli viimeistään vuonna
   2012”.
   Taulukko 1: Neuvoston 10. lokakuuta 2007 hyväksymä sopeutus
   % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu       2006             2007                    2008
   Julkisen talouden rahoitusasema                         -2,7    parempi kuin -3,3          alijäämä < 3
   Rakenteellisen rahoitusaseman muutos                                                       vähintään ¾
   p.m.: Kokonaistuotannon kasvu (%)                        6,0             5,0                      4,9
   Huom: Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon
   kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Lähde: Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 10. lokakuuta 2007 antama suositus ja komission
   yksiköiden kevään 2007 talousennuste.
   Sen jälkeen, kun neuvoston asettama määräaika on päättynyt, komissio tekee yleensä
   virallisen arvion toimista, joita viranomaiset ovat toteuttaneet neuvoston suositusten
   perusteella, ottaen huomioon komission yksiköiden viimeisimmät talousennusteet. Tämä on
   väliarvio siitä, onko liiallisen alijäämän korjaaminen kyseisessä maassa aikataulussa. Tšekin
   kohdalla väliarvio on sisällytetty tähän asiakirjaan, joka korvaa sen. Asiakirjassa otetaan
   huomioon Tšekin hallituksen huhtikuussa 2008 antama ilmoitus liiallista alijäämää
   koskevassa menettelyssä toteutetuista korjaavista toimenpiteistä6.
   Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen
   104 artiklan 12 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä
   jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
   6
            Tšekin valtiovarainministerin 10. huhtikuuta 2008 päivätty kirje talous- ja rahapoliittisista asioista
            vastaavalle komissaarille.
FI                                                        3                                                        FI
 ---pagebreak---    2.        VIIMEAIKAINEN ALIJÄÄMÄKEHITYS
   Julkisen talouden alijäämä nousi enimmillään 6,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna
   2003. Sen jälkeen julkisen talouden alijäämä ei ole noussut yli 3 prosenttiin suhteessa
   BKT:hen muulloin kuin vuonna 2005 (jolloin se oli 3 ½ % suhteessa BKT:hen). Nimellisen
   alijäämän kehitys on vuodesta 2004 asti ollut parempaa kuin 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti
   5. heinäkuuta 2004 annetussa suosituksessa esitetty (nimellisen) alijäämän supistamisura.
   Julkisen talouden alijäämän kohentuminen on johtunut odotettua nopeampaa talouskasvua (yli
   6 % vuosittain vuodesta 2005 alkaen) seuranneista odotettua suuremmista tuloista ja menojen
   hillitsemisestä. Julkisen talouden menot suhteessa BKT:hen ovat asteittain pienentyneet
   vuoden 2004 45 prosentista 42,4 prosenttiin vuonna 2007. Tämä on osittain sen ansiota, että
   julkinen kulutus on vähentynyt noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös pankkialan
   vakauttamiseen liittyneet kustannukset ovat pienentyneet7.
   Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on toimittanut saatuaan Tšekiltä
   ilmoituksen ennen huhtikuuta 20088,9 julkisen talouden alijäämä oli 1,6 prosenttia suhteessa
   BKT:hen vuonna 200710. Tämä on selvästi alle maaliskuussa 2007 tarkistetussa
   lähentymisohjelmassa asetetun tavoitteen, joka oli 4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
   Toteutuman mukaan tulot olivat suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttia suuremmat kuin
   maaliskuun 2007 lähentymisohjelmassa ennakoitiin, ja julkiset menot olivat suhteessa
   BKT:hen 1,8 prosenttia pienemmät. Huomattavasti odotettua parempi toteutuma vaikuttaa
   pääosin heijastavan sosiaalimenojen hillitsemistä, sillä näiden menojen oli ennakoitu
   nousevan noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös muita julkisia menoja hillittiin, mukaan
   luettuina palkansaajakorvaukset ja välituotekäyttö. Lisäksi talouskasvu oli 6,5 prosenttia
   suhteessa BKT:hen, eikä 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kuten maaliskuun 2007
   lähentymisohjelmassa odotettiin, ja verojoustot olivat ennustettua paremmat.
   Työllisyyden odotettua parempi kasvu vaikutti positiivisesti sekä tuloihin että menoihin.
   Sosiaaliturvamaksut kasvoivat odotettua enemmän ja tulonsiirrot lisääntyivät ainoastaan
   hieman suhteessa BKT:hen.
   Vuoteen 2006 verrattuna alijäämä supistui 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tästä noin
   puolet johtui toteutetuista toimenpiteistä, kuten rakenteellisen rahoitusaseman koheneminen
   osoittaa, ja puolet talouskasvun nopeutumisesta. Kokonaismenot vähenivät 1,2 prosenttia
   suhteessa BKT:hen, ja kokonaistulot vähenivät 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen
   talouden rahoitusasema koheni vuonna 2007 paljon enemmän kuin kyseisen vuoden osalta
   odotettiin, kun neuvosto suositti, että ”olisi edelleen hillittävä julkisen talouden
   rahoitusaseman heikkenemistä”.
   7
           Kun pankkialaa yksityistettiin, Tšekin hallitus otti kantaakseen suuren osan järjestämättömiin lainoihin
           liittyneistä kustannuksista erityisesti perustamalla Tšekin vakauttamisviraston. Aikaa myöten näiden
           vastaavien osuus on vähentynyt.
   8
           Eurostatin tiedote nro 54, 18.4.2008.
   9
           Asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti.
   10
           Alijäämälukuja tarkistetaan tavallisesti – ylöspäin tai alaspäin – sen jälkeen kun ensimmäinen tulos on
           julkaistu kevään ilmoituksessa. Useimpien EU:n jäsenvaltioiden kohdalla tarkistukset ovat yleensä
           melko pieniä ja poikkeavat keskimäärin merkityksettömän vähän nollasta. Kun Tšekin osalta otetaan
           huomioon tämänhetkisen ilmoituksen mukaisen vuoden 2007 alijäämän ja alijäämän viitearvon välinen
           ero, on epätodennäköistä, että julkisen talouden tilien mahdolliset tulevat tarkistukset nostavat vuoden
           2007 alijäämän yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
FI                                                         4                                                        FI
 ---pagebreak---    Julkisten menojen yleinen väheneminen heijastuu vararahastojen kasvussa. Näiden rahastojen
   arvioidaan kasvaneen 2 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen (vuoden 2006 noin 2 %:sta), josta
   noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen on muuhun kuin EU:n varoihin liittyviä menoja. Nämä
   ovat siirtosaamisia, jotka voivat lisätä tulevia alijäämiä. Loput 2 prosenttia ovat tuloihin
   liittyviä ja niillä tuettuja EU:n varoja.
   Rakenteellinen alijäämä supistui vuoden 2006 2,9 prosentista suhteessa BKT:hen
   2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun julkisia menoja, myös julkisen sektorin
   palkkoja, hillittiin edelleen.
   3.         ALIJÄÄMÄENNUSTEET VUODELLE 2008 JA SIITÄ ETEENPÄIN
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä
   supistunee edelleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:stä vuonna 2008 ja – olettaen, että
   talouspolitiikka säilyy ennallaan – 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä
   johtuu 19. syyskuuta 2007 hyväksyttyyn vakauspakettiin sisältyvien toimenpiteiden välisestä
   tasapainosta. Paketilla odotetaan olevan positiivinen, noin 0,3 prosentin suuruinen vaikutus
   suhteessa BKT:hen kunakin vuonna (ks. laatikko I). Tulonsiirtojen suhteessa BKT:hen
   odotetaan       vähenevän       vuosina   2008     ja  2009     vakauspakettiin   sisältyvien
   lainsäädäntötoimenpiteiden ansiosta. Lainsäädäntötoimenpiteiden lisäksi vakauttamisessa
   tukeudutaan myös maltillisen palkkakehityksen jatkumiseen julkisella sektorilla ja julkisen
   kulutuksen pienenemiseen suhteessa BKT:hen. Tulojen odotetaan pysyttelevän vakaina
   suhteessa BKT:hen. Ennusteiden laatiminen on tosin hankalaa, koska samanaikaisesti
   toteutetaan useita eri verotoimenpiteitä. Komission yksiköiden kevään talousennusteessa
   esittämät alijäämäennusteet vastaavat kevään ilmoituksessa tehtyä arviota alijäämästä (1,5 %
   suhteessa BKT:hen).
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema
   kohentunee vuoden 2007 -2 ¼ prosentista suhteessa BKT:hen noin -2 prosenttiin suhteessa
   BKT:hen vuonna 2008. Koheneminen on neuvoston suositusta (vähintään ¾ % suhteessa
   BKT:hen) vähäisempää, kun otetaan huomioon, että vuonna 2007 alijäämä supistui
   huomattavasti (mikä johtui noin ½ % suhteessa BKT:hen olevasta rakenteellisesta
   parannuksesta kyseisenä vuonna), mitä ei osattu ennakoida suosituksen antamishetkellä.
   Tšekin keskipitkän aikavälin tavoitteena on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa
   BKT:hen. Marraskuussa 2007 esitetyn viimeisimmän lähentymisohjelman mukaan tämä
   tavoite pitäisi saavuttaa viimeistään vuonna 2012. Ohjelmasta 4. maaliskuuta 2008 annetussa
   neuvoston lausunnossa11 kehotettiin Tšekin viranomaisia hyödyntämään voimakas
   talouskasvu ja kiristämään sen turvin sopeutusvauhtia, jotta varmuusmarginaali, jolla
   varmistetaan, ettei viitearvo ylity, saavutettaisiin mahdollisimman pian, sekä saavuttamaan
   keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2012.
   11
            EUVL C 74, 20.3.2008, s. 24.
FI                                                 5                                             FI
 ---pagebreak---            Laatikko I: Tiivistelmä syyskuussa 2007 esitetyn vakauspaketin toimenpiteistä
    Vakauspaketti siirsi kokonaisverorasituksen välittömistä veroista välillisiin veroihin.
    Tammikuun 1. päivästä 2008 käyttöön on otettu 15 prosentin kiinteä henkilökohtainen
    tulovero – joskin laajennetulla pohjalla – joka aiotaan alentaa edelleen 12,5 prosenttiin
    vuonna 2009. Tammikuun 1. päivästä 2008 yhtiöverokanta alennettiin 24 prosentista
    21 prosenttiin, ja se alennetaan edelleen 19 prosenttiin viimeistään vuonna 2010. Välillisiä
    veroja korotettiin tammikuussa 2008 nostamalla alv:n alennettu kanta 5:stä 9 prosenttiin,
    korottamalla valmisteveroja ja ottamalla käyttöön sähköstä, maakaasusta ja kiinteistä
    polttoaineista maksettava ympäristövero. Käyttöön on myös otettu sosiaaliturvamaksujen
    maksamisen enimmäisperusta, mikä alentaa tuloja.
    Vakauspaketissa otetaan käyttöön uutta lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on lähinnä
    vähentää sosiaalietuuksista aiheutuvia menoja, mukaan luettuina lapsietuudet,
    sosiaaliturvaetuudet, vanhempainrahat, äitiysetuudet, sijaiskotihoidon etuudet, koulutarvike-
    etuudet ja hautausetuudet. Sen lisäksi, että on tehty kiinteitä vähennyksiä, useimpia
    sosiaaliturvaetuuksia ei enää indeksoida vähimmäistoimeentuloturvatasoon, jonka hallitus
    on myös muuttanut harkinnanvaraiselle pohjalle. Vakauspaketissa otettiin myös käyttöön
    terveydenhuollon palvelumaksut tammikuusta 2008 alkaen. Palvelumaksuja peritään
    vastaanottokäynneistä, reseptilääkkeistä ja sairaalahoidosta. Muutoksilla arvioidaan olevan
    hienoinen myönteinen vaikutus hallituksen tuloihin, sillä ne tuovat lisätuloja ja vähentävät
    menoja kysyntää pienentämällä.
   Hallitus antoi 23. tammikuuta 2008 esityksen kirkoilta takavarikoiden omaisuuden
   korvaamisesta (ks. laatikko II). Kun Tšekin parlamentti on hyväksynyt esityksen,
   taloudellinen korvaus kirjataan kertaluonteisena alijäämää kasvattavana menona (2,2 %
   suhteessa BKT:hen) sinä vuonna, jona hallituksen maksuvelvollisuus tunnustetaan, vaikka
   useimmat tosiasialliset maksut suoritetaankin hyvin pitkällä aikavälillä eli 60 vuoden
   kuluessa. Tätä liiketoimea ei otettu huomioon komission yksiköiden kevään 2008
   talousennusteessa, joka perustuu tavanomaiseen oletukseen, että talouspolitiikka säilyy
   ennallaan, koska ei ollut selvää, hyväksyykö parlamentti hallituksen esityksen ja milloin tämä
   tapahtuu. Tätä liiketoimea ei myöskään otettu huomioon lähentymisohjelman ennusteissa. Jos
   esitys tulee voimaan vuonna 2008 tai 2009, julkisen talouden alijäämä (kyseinen liiketoimi
   mukaan luettuna) ylittäisi nykyisten ennusteiden perusteella väliaikaisesti 3 prosenttia
   suhteessa BKT:hen kyseisenä vuonna.
FI                                                6                                               FI
 ---pagebreak---      Laatikko II: Tšekin ehdotus kirkoilta takavarikoidusta omaisuudesta maksettavista
     korvauksista
     Tammikuun 23. päivänä 2008 Tšekin hallitus antoi parlamentille esityksen kirkoilta vuosina
     1948–1990 takavarikoidusta omaisuudesta maksettavista korvauksista. Esitys sisältää kaksi
     korvaustapaa: omaisuuden palauttaminen sekä taloudellinen korvaus, jos omaisuuden
     palauttaminen ei ole enää mahdollista. Taloudellisen korvauksen osalta esityksessä
     ehdotetaan, että kirkot saisivat valtiolta käteisenä 4 274,9 miljoonan Tšekin korunan (0,1 %
     vuoden 2008 BKT:sta) vuosierän 60 vuoden ajan. Kun vuotuinen korko on 4,85 prosenttia,
     tämä on 83,0 miljardia Tšekin korunaa pääomana (2,2 % vuoden 2008 BKT:sta) ja
     173,5 miljardia Tšekin korunaa korkoina12.
     Tšekin tilastokeskus on pyytänyt Eurostatia selventämään, millaisia vaikutuksia
     korvausesityksellä on kirjanpitoon. Eurostat selvensi, ettei omaisuuden palauttamisella ole
     vaikutusta julkisen talouden alijäämään. Kun palautettu omaisuus on sama kuin aiemmin
     takavarikoitu omaisuus, liiketoimi kirjataan EKT:n tileihin volyymin muina muutoksena
     vailla suoraa vaikutusta julkisen talouden tulo- ja menotileihin. Jos palautettu omaisuus on
     eri kuin takavarikoitu, palautus kirjataan maksettuna pääomasiirtona, jonka vastineena on
     negatiivinen sijoitus.
     Taloudellisen korvauksen osalta Eurostat selvensi, että sen mukaan, kuinka se tulkitsee
     EKT:n kirjanpitosääntöjä, pääoma olisi kirjattava julkisena menona silloin kun oikeustoimi
     hyväksytään eikä silloin, kun käteismaksut suoritetaan. Korko kirjataan julkisina menoina
     seuraavien 60 vuoden aikana. Eurostat myös selvensi, että kirkoille maksettaviksi tulevat
     määrät kirjataan muina velkoina13.
     Näin ollen sinä vuonna, kun Tšekin parlamentti hyväksyy lain ja se tulee voimaan, Tšekin
     julkisen talouden tileihin kirjataan hyvin suuri kertaluonteinen alijäämää lisäävä liiketoimi,
     joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se, että kirkolle maksettavat määrät kirjataan
     muina velkoina, merkitsee, ettei määriä pidetä asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisena
     julkisena velkana. Kun menot kirjataan, virta-varanto-korjauserä sisältää poikkeuksellisen
     suuren negatiivisen suoriteperusteisen eron, joka tasoittuu vähitellen 60 vuoden kuluessa.
   12
            Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan osana korvaussopimusta valtion kirkoille antamasta
            tuesta (esimerkiksi pappien palkkojen maksu) luovutaan vähitellen. Tämä valtion myöntämä tuki on
            1 406 miljoonaa Tšekin korunaa (0,04 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008).
   13
            Eurostatin 14. maaliskuuta 2008 päivätty kirje, jossa Tšekin tilastokeskukselle annetaan
            ennakkoneuvontaa, on saatavilla osoitteesta:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF
FI                                                          7                                                    FI
 ---pagebreak---    4.        VELKAKEHITYS JA ENNUSTEET
   Vaikka julkisen talouden alijäämä on ollut suuri vuodesta 2004 alkaen, velan kasvu on
   pysynyt suurelta osin kurissa. Koska talouskasvu on ollut ennätyksellisen nopeaa vuodesta
   2005 ja julkisen talouden alijäämä supistui vuonna 2007 huomattavasti vuoteen 2006
   verrattuna, julkinen velka väheni vuoden 2004 30,4 prosentista suhteessa BKT:hen
   28,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan edelleen
   alenevan alle 28 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun julkisen talouden
   vakauttaminen ja makrotalouden kasvu jatkuvat.
   5.        PÄÄTELMÄT
   Vaikka vuodelle 2007 odotettiin talouden voimakasta laajentumista, julkisen talouden
   rahoitusasema koheni vuoden 2006 -2,7 prosentista suhteessa BKT:hen -1,6 prosenttiin
   suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tämä johtuu osittain menosäästöistä ja talouskasvun
   nopeutumisesta. Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu
   rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni ½ prosenttia
   suhteessa BKT:hen vuonna 2007.
   Tšekin hallitus on toteuttanut useita lainsäädäntötoimenpiteitä, jotka ovat voimassa vuodesta
   2008 alkaen, julkisen talouden vakauttamiseksi vuosina 2008 ja 2009, mukaan lukien
   sosiaalimenojen hillitseminen ja terveydenhuollon palvelumaksut. Näillä toimenpiteillä on
   positiivinen nettovaikutus julkiseen talouteen. Yhdistettynä menojen jatkuvaan hillintään ja
   vuonna 2008 toteutettujen useiden verotoimenpiteiden vaikutuksen tarkkaan seurantaan
   näiden toimenpiteiden odotetaan johtavan julkisen talouden alijäämän supistumiseen
   entisestään. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämä supistunee
   edelleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja, jos talouspolitiikka pysyy
   ennallaan, 1,1 prosenttiin vuonna 2009. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja
   pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.
   Julkinen bruttovelka väheni vuoden 2006 29,4 prosentista suhteessa BKT:hen 28,7 prosenttiin
   vuonna 2007, eli se jää huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.
   Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkinen velka vähenee edelleen
   alle 28 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä (olettaen, että talouspolitiikka
   säilyy ennallaan).
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Tšekin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä
   syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän
   olemassaolosta Tšekissä.
FI                                                8                                                  FI
 ---pagebreak---      Taulukko 2: Julkisen talouden kehitys vuosina 2003–2009
                                                   2003 2004 2005 2006           2007         2008           2009
                                                                                (3
   % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole                                               (2)          (2) KOM
                                                                            KOM LO KOM LO                  )     LO(2)
   ilmoitettu
   Julkisen talouden rahoitusasema                 -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9               -1,1    -2,6
   – Kokonaistulot                                 40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
   – Kokonaismenot                                 47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
     josta:      - korkomenot                       1,2 1,2 1,2        1,1    1,2    1,2   1,1    1,3     1,1     1,2
                 -      kiinteän       pääoman 4,5 4,8
                                                                                4,9     5,4
                 bruttomuodostus                                4,9    5,0    4,8    5,1   4,8    5,3
   Perusjäämä                                      -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                0,0    -1,3
   Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet 0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0               0,0   0,0    0,0     0,0     0,0
   Rakenteellinen rahoitusasema(1)                 -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4               -1,5    -2,8
   Rakenteellinen perusjäämä (2)                   -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2               -0,4    -1,6
   Julkinen bruttovelka                            30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
   Pm       Kokonaistuotannon kasvu (%)             3,6 4,5 6,4        6,4    6,5    5,9   4,7    5,0     5,0     5,1
   Pm       Tuotantokuilu                          -3,0 -2,6 -0,8 0,8         2,0    1,8   1,4    1,4     1,1     0,7
   (1)
              Suhdannetasoitettu rahoitusasema (perusjäämä), jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä
   väliaikaisia toimenpiteitä.
   (2)
              Ohjelman mukaiset suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema sekä tuotantokuilu ohjelmassa
              annettujen tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien mukaan.
   (3)
              Perustuu oletukseen talouspolitiikan pysymisestä ennallaan.
   Lähteet: Komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM) ja marraskuun 2007 tarkistettu
   lähentymisohjelma (LO).
FI                                                            9                                                        FI
 ---pagebreak---                                                       Suositus:
                                            NEUVOSTON PÄÄTÖS,
      liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekin tasavallassa tehdyn päätöksen 2005/185/EY
                                                  kumoamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan
   12 kohdan,
   ottaa huomioon komission suosituksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)       Neuvoston päätöksellä 2005/185/EY14, joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen
             104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, todetaan, että Tšekissä on
             liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen
             oli 12,9 prosenttia vuonna 2003 (5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos
             kertaluonteinen valtion takausten sisällyttäminen lukuihin jätetään huomiotta) eli
             huomattavasti yli perustamissopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa
             BKT:hen.
   (2)       Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan
             7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta
             ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
             1467/9715 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Tšekille komission suositukseen perustuvan
             suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2008 mennessä. Suositus
             julkaistiin.
   (3)       Ottaen      huomioon         ennen      kesäkuun        2006      yleisiä    vaaleja     tehdyissä
             talousarviosuunnitelmissa vuodeksi 2007 ennustetut merkittävät lipsumiset
             talousarviosta ja edelleen vuonna 2008 viitearvon ylittävän liiallisen alijäämän
             neuvosto teki 10 päivänä heinäkuuta 2007 komission suosituksen perusteella
             104 artiklan 8 kohdan mukaisen päätöksen, jossa todetaan, etteivät Tšekin toteuttamat
             toimet vaikuta riittäviltä liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2008 määräaikaan
             mennessä16. Neuvosto antoi komission suosituksesta 10 päivänä lokakuuta 2007 taas
             104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jossa Tšekkiä kehotettiin yhä
             hillitsemään julkisen talouden heikkenemistä vuonna 2007, vahvistettiin liiallisen
             alijäämän korjaamisen tavoitevuoden pitäminen alkuperäisenä eli vuonna 2008 ja
             asetettiin Tšekin viranomaisten toteuttamien tehokkaiden toimien määräajaksi 9 päivä
             huhtikuuta 2008. Neuvosto kehotti tuolloin saatavilla olleiden ennusteiden perusteella,
   14
              EUVL L 62, 9.3.2005, s. 20.
   15
              EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005
              (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
   16
              EUVL L 260, 5.10.2007, s. 13.
FI                                                        10                                                     FI
 ---pagebreak---        että Tšekin viranomaiset varmistaisivat rakenteellisen rahoitusaseman (eli
       suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia
       toimenpiteitä) kohentumisen vähintään ¾ prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2008
       vuoteen 2007 verrattuna.
   (4) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n
       perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä
       kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
   (5) Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä
       tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten
       tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
       alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä
       marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/9317 4 artiklan
       mukaisesti jäsenvaltioiden on pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen
       talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti
       vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.
   (6) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93
       8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Tšekiltä ilmoituksen ennen
       1 päivää huhtikuuta 2008, ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen
       perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:
         –     julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen vuoden 2006
               2,7 prosentista 1,6 prosenttiin vuonna 2007 eli alle 3 prosentin viitearvon
               suhteessa      BKT:hen.        Tätä      voidaan       verrata      maaliskuun        2007
               lähentymisohjelmassa esitettyyn 4 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen,
         –     verotulot ylittivät odotukset arvioitua nopeamman talouskasvun ansiosta, mutta
               alijäämän supistuminen vuonna 2007 johtui myös menojen, erityisesti julkisen
               sektorin palkansaajakorvausten ja välituotekäytön, hillitsemisestä. Useimmat
               säästöt ovat luonteeltaan pysyviä. Julkisen talouden rakenteellisen
               rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja
               muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kohentuneen hieman yli
               ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007,
         –     kevään 2008 talousennusteessa arvioidaan, että alijäämä supistuu edelleen
               vuonna 2008 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistumiseen
               vaikuttavat menoja säästävät lisätoimenpiteet, sosiaalimenoja vähentävät
               lainsäädäntötoimenpiteet ja osittaisten terveydenhuoltomaksujen käyttöönotto.
               Tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan pysyttelevän pääpiirteissään vakaina,
               mitä tukevat useat vuonna 2008 käyttöönotetut verotoimenpiteet. Kevään
               talousennuste vastaa huhtikuun julkisen talouden ilmoituksessa asetettua
               alijäämätavoitetta, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään
               talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2009 vielä 1,1 prosenttiin
               suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikka pysyy ennallaan. Tämä osoittaa, että
               alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.
               Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuonna 2008 lähes
   17
       EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o
       2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
FI                                                 11                                                      FI
 ---pagebreak---                  ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos talouspolitiikka säilyy
                 ennallaan, uudelleen vuonna 2009. Tässä yhteydessä on otettava huomioon
                 tarve edistyä kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Tšekin
                 osalta on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä tavoite
                 on marraskuussa 2007 tarkistetun lähentymisohjelman mukaan tarkoitus
                 saavuttaa viimeistään vuonna 2012,
          –      julkinen velka on huomattavasti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa
                 BKT:hen. Julkinen velka väheni suhteessa BKT:hen vuoden 2006
                 29,4 prosentista 28,7 prosenttiin vuonna 2007. Kevään 2008 talousennusteen
                 mukaan velkasuhde alenee edelleen alle 28 prosenttiin suhteessa BKT:hen
                 vuoden 2009 loppuun mennessä (olettaen, että talouspolitiikka säilyy
                 ennallaan).
   (7)   Neuvoston näkemyksen mukaan Tšekin liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen
         päätös 2005/185/EY olisi kumottava,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                               1 artikla
   Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Tšekin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
                                               2 artikla
   Kumotaan päätös 2005/185/EY.
                                               3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
   Tehty
                                                 Neuvoston puolesta
                                                 Puheenjohtaja
FI                                                12                                              FI