title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

text:
               21.6.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 210/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019,
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
      (2019/C 210/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

                  (3)

                  Komissio totesi perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti kesäkuussa 2017 ja kesäkuussa 2018, että Romanian oli havaittu vuosina 2016 ja 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta. Neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 (2) ja 22 päivänä kesäkuuta 2018 (3) suositukset, joissa suositeltiin, että Romania toteuttaa tarvittavat politiikkatoimet kyseisiin poikkeamiin puuttumiseksi. Neuvosto totesi sittemmin, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisten suositusten johdosta. Neuvosto suositteli 4 päivänä joulukuuta 2018 antamassaan viimeisimmässä suosituksessa (4) Romanialle tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (5) nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaisi 1 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT).

                  (4)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2018 toteutumaa koskevien tietojen perusteella vuoden 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu ylitti selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon; poikkeama oli merkittävä (2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen alijäämä ei supistunut, vaan pysyi pitkälti entisellään noin 3 prosentissa suhteessa potentiaaliseen BKT:hen, mikä myös viittaa merkittävään poikkeamaan (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) suositellusta rakenteellisesta sopeutuksesta. Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmi käyvän poikkeaman kokoon vaikuttavat negatiivisesti satunnaistulot, suurempi BKT-deflaattori ja se, että arvio potentiaalisen BKT:n kasvusta on suurempi kuin menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa määritettäessä käytetty keskipitkän aikavälin keskiarvo. Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmi käyvän poikkeaman kokoon vaikuttavat kuitenkin positiivisesti vähäiset julkisiin investointeihin käytetyt menot, joiden vaikutus tasoittuu menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa. Kyseisestä erosta huolimatta molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2018.

                  (5)

                  Komissio totesi 5 päivänä kesäkuuta 2019 kokonaisarvioinnin perusteella, että Romanian on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta, ja antoi Romanialle perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti varoituksen.

                  (6)

                  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksen tarvittavista toimista. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaan suosituksessa asetetaan jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Romanian määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2019. Romanian olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

                  (7)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Romania pysyy vuosina 2019 ja 2020 neutraalissa suhdannetilanteessa. Romanian julkisen talouden velkasuhde alittaa 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion mukaisessa yhteisesti sovitussa sopeutuskaaviossa edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2019 että vuonna 2020.

                  (8)

                  Romanian rakenteellinen alijäämä on kasvanut vähitellen siten, että se oli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Romania siirtyisi takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle vuodesta 2016 kertyneiden jatkuvien lipsumisten jälkeen, sopeutuksen vähimmäisvaatimusta olisi täydennettävä pitkäjännitteisillä lisätoimilla. Kun otetaan huomioon julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman suuruus, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisätoimet, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tällaiset toimet vastaisivat neuvoston 4 päivänä joulukuuta 2018 vuodeksi 2019 suosittamaa sopeutusta. Tämä nopeuttaa sopeuttamista kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta.

                  (9)

                  Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman olisi parannuttava 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, on johdonmukainen sen pyrkimyksen kanssa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019 ja 5,1 prosenttia vuonna 2020.

                  (10)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee edelleen 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Näin ollen vaadittu rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on vuonna 2019 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2020 1,95 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission kevään 2019 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon.

                  (11)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, nämä luvut ylittävät perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa selvällä marginaalilla perussopimuksen mukaista 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen vuosina 2019 ja 2020.

                  (12)

                  Koska aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaitut merkittävät poikkeamat, ei ole noudatettu, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksessa määrätty vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion viitearvo ylittyy, on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin Romanian finanssipolitiikan palauttamiseksi varovaiselle uralle.

                  (13)

                  Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä.

                  (14)

                  Romanian olisi raportoitava neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

                  (15)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

                  1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa vuoden 2019 osalta 1 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

                  2)

                  käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän korjaamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

                  3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; raportissa olisi esitettävä riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen, vaaditun sopeutusuran saavuttamiseksi sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuosiksi 2019 ja 2020.
                  Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

         Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamiseksi Romaniassa (EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (5)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet tai lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa

text:
               21.6.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 210/4

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019,
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa
      (2019/C 210/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

                  (3)

                  Neuvosto totesi 22 päivänä kesäkuuta 2018 perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Unkarin oli havaittu vuonna 2017 poikenneen merkittävästi julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 suosituksen (2), jossa suositeltiin, että Unkari toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (3) nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaisi 1 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Neuvosto suositteli myös, että Unkari käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen maan saattamiseksi tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle. Neuvosto totesi 4 päivänä joulukuuta 2018, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun suosituksen johdosta. Tämän perusteella neuvosto antoi 4 päivänä joulukuuta 2018 Unkarille tarkistetun suosituksen (4), jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaisi 1 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen.

                  (4)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen ja Eurostatin vahvistamien vuoden 2018 toteutumaa koskevien tietojen perusteella vuoden 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvu ylitti selvästi menojen kasvulle asetetun vertailuarvon; poikkeama oli merkittävä (1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen rahoitusasema heikkeni -3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun vastaava vuoden 2017 luku oli -3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä myös viittaa merkittävään poikkeamaan suositellusta rakenteellisesta sopeutuksesta (poikkeama oli 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellisesta rahoitusasemasta ilmenevän poikkeaman suuruutta kasvattavat huomattavat tulovajeet ja investointimenojen kasvu hyvässä suhdannetilanteessa, kun taas pienenevien korkomenojen arvioidaan hieman pienentäneen poikkeamaa. Menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon vaikuttaa voimakkaan negatiivisesti sen laskennassa käytetty BKT:n keskipitkän aikavälin potentiaalinen kasvu, joka sisältää kriisin jäljiltä hyvin vähäistä BKT:n potentiaalista kasvua. Menojen kasvulle asetetun vertailuarvon perustana oleva BKT-deflaattori ei myöskään näytä asianmukaisesti vastaavan kasvaneita kustannuspaineita, jotka vaikuttavat valtion menoihin. Kun näiden tekijöiden vaikutus korjataan, menojen kasvun vertailuarvo näyttää ilmentävän julkisen talouden sopeutusta asianmukaisesti, ja se viittaa edelleen merkittävään poikkeamaan. Nämä tekijät huomioon ottaen molemmat indikaattorit vahvistavat merkittävän poikkeaman vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista vuonna 2018.

                  (5)

                  Komissio katsoi 5 päivänä kesäkuuta 2019 kokonaisarvioinnin perusteella, että Unkarin on havaittu poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, ja antoi Unkarille perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti varoituksen.

                  (6)

                  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle kuukauden kuluessa varoituksen antamisesta suosituksen tarvittavista toimista. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaan suosituksessa asetetaan jäsenvaltiolle korkeintaan viiden kuukauden määräaika poikkeaman korjaamiseksi. Tällä perusteella vaikuttaa asianmukaiselta, että Unkarin määräaika poikkeaman korjaamiseksi päättyy 15 päivänä lokakuuta 2019. Unkarin olisi tämän määräajan kuluessa raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

                  (7)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen tuotantokuilua koskevien ennusteiden perusteella Unkari pysyy vuosina 2019 ja 2020 hyvässä suhdannetilanteessa. Vuonna 2019 reaalisen BKT:n arvioidaan kasvavan potentiaalista BKT:tä vastaavasti (3,7 prosenttia), mutta vuonna 2020 reaalisen BKT:n kasvun (2,8 prosenttia) ennustetaan jäävän pienemmäksi kuin kasvupotentiaalin (3,6 prosenttia). Unkarin julkisen talouden velkasuhde ylittää 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ja vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion mukaisessa yhteisesti sovitussa sopeutuskaaviossa edellytetty rakenteellinen vähimmäissopeutus, jossa otetaan huomioon vallitsevat talouden olosuhteet ja mahdolliset kestävyysongelmat, on siten vähintään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2019 että vuonna 2020.

                  (8)

                  Unkarin rakenteellinen alijäämä kasvoi 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, joten vuoden 2018 rakenteellinen alijäämä oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan sen odotetaan pienenevän vuodesta 2019 alkaen. Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Unkari siirtyisi takaisin tarkoituksenmukaiselle vakauttamisuralle vuodesta 2017 jatkuneen lipsumisen jälkeen, vähimmäissopeutusta olisi täydennettävä vuonna 2019 lisätoimilla. Kun otetaan huomioon julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman suuruus, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion mukaisen yhteisesti sovitun vaatimuskaavion mukaisen sopeutuksen lisäksi toimia, joiden vaikutus on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja joiden ansiosta sopeuttaminen takaisin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta nopeutuu. Vuonna 2019 tarvittavat toimet vastaavat neuvoston 4 päivänä joulukuuta 2018 suosittamaa sopeutusta. Jos sopeutusvaatimusta noudatetaan vuonna 2019, vuonna 2020 asianmukaiselta vaikuttaa sopeutus, joka on vähintään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (9)

                  Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman olisi parannuttava 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen enintään 3,3 prosentin nimelliskasvua vuonna 2019 ja enintään 4,7 prosentin nimelliskasvua vuonna 2020.

                  (10)

                  Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema kohenee 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja vielä 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun tilannetta verrataan komission kevään 2019 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon.

                  (11)

                  Koska aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ei ole noudatettu, on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin Unkarin finanssipolitiikan palauttamiseksi varovaiselle uralle.

                  (12)

                  Jotta Unkari saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa juoksevien menojen kehitystä huolellisesti.

                  (13)

                  Unkarin olisi raportoitava neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta.

                  (14)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ UNKARI:

                  1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 4,7 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa vuoden 2019 osalta 1 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Unkarin tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

                  2)

                  käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän korjaamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

                  3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; raportissa olisi esitettävä riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen, vaaditun sopeutusuran saavuttamiseksi sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuosiksi 2019 ja 2020.
                  Tämä suositus on osoitettu Unkarille.

         Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 460, 21.12.2018, s. 4).


title: Neuvoston Suositus, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 420/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 5 päivänä joulukuuta 2019,
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa
      (2019/C 420/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen luomista edistävä vahva ja kestävä kasvu.

                  (3)

                  Neuvosto totesi 22 päivänä kesäkuuta 2018 perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Unkarin oli havaittu vuonna 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Kyseisen havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 suosituksen (2), jossa se suositti, että Unkari toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kyseiseen poikkeamaan puuttumiseksi. Neuvosto totesi sittemmin, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisen suosituksen johdosta, ja antoi 4 päivänä joulukuuta 2018 tarkistetun suosituksen (3). Neuvosto totesi sittemmin, että Unkari ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisen tarkistetun suosituksen johdosta.

                  (4)

                  Neuvosto totesi 14 päivänä kesäkuuta 2019, että Unkarissa oli vuonna 2018 jälleen havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Tämän perusteella neuvosto antoi Unkarille suosituksen (4), jossa suositettiin, että Unkari toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (5) nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 4,7 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa vuoden 2019 osalta 1 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Neuvosto suositti Unkarille myös, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Unkarin on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun suosituksen pohjalta.

                  (5)

                  Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2019 suosituksen (6), jossa suositettiin, että Unkari varmistaa vuosina 2019 ja 2020 noudattavansa 14 päivänä kesäkuuta 2019 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta.

                  (6)

                  Komissio teki 26 päivänä syyskuuta 2019 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Unkariin paikalla tapahtuvaa valvontaa varten asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Unkarin viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 20 päivänä marraskuuta 2019. Kyseiset havainnot julkistettiin.

                  (7)

                  Unkarin viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2019 kertomuksen tuloksellisista toimista neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2019 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto katsoi 5 päivänä joulukuuta 2019 Unkarin viranomaisten kertomuksessaan esittämien tietojen ja komission syksyn 2019 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Unkari ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

                  (8)

                  Koska Unkari ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia ja koska poikkeama suositetulta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta on kumuloitunut, on asianmukaista antaa Unkarille perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

                  (9)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella Unkarin rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan kohenevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja edelleen 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tämän seurauksena rakenteellisen alijäämän arvioidaan vuonna 2019 poikkeavan 1,8 prosenttia ja vuonna 2020 vielä 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 1,0 prosenttia vuonna 2020.

                  (10)

                  Unkarin palauttamiseksi asianmukaiselle sopeutusuralle aiemman tavoitteista lipsumisen jälkeen, neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2019 vuodeksi 2020 suosittama 0,75 prosentin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen vaikuttaa asianmukaiselta, ottaen huomioon makrotalouden ja finanssipolitiikan kokonaiskehitys ja odotettavissa oleva talouden toimeliaisuuden hidastuminen tulevina vuosina, sillä kasvua viime vuosina tukeneiden suhdannetekijöiden odotetaan vähitellen heikkenevän.

                  (11)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 0,75 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2020 vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen enintään 4,7 prosentin nimelliskasvua.

                  (12)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan Unkarin rakenteellisen alijäämän odotetaan paranevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas menojen kasvulle asetettu vertailuarvo viittaa siihen, että vaatimuksesta poiketaan. Tämänhetkisten ennusteiden perusteella ja kun otetaan huomioon tekijät, jotka vaikuttavat sekä rakenteelliseen rahoitusasemaan että menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon, Unkarin hallituksen vuodeksi 2020 hyväksymällä talousarviolla odotetaan saatavan aikaan vaadittu sopeutus.

                  (13)

                  Koska Unkari ei ole noudattanut aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, on ryhdyttävä toimiin palauttaakseen finanssipolitiikkansa varovaiselle uralle.

                  (14)

                  Jotta Unkari saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy ja tinkimättä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, seuraa juoksevien menojen kehitystä huolellisesti ja hillitsee liiallisia menoja vuoden lopulla.

                  (15)

                  Tässä suosituksessa esitetyillä vaatimuksilla korvataan 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen vastaavat osat.

                  (16)

                  Unkarin olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

                  (17)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ UNKARI:

                  (1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,7 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Unkarin asianmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeutusuralle;

                  (2)

                  käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän korjaamiseen; kompensoi odottamattomat tulovajeet laadukkailla, pysyvillä finanssipoliittisilla toimenpiteillä; varmistaa julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvän paranemisen julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

                  (3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; varmistaa, että raportti sisältää riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen, vaaditun sopeutusuran saavuttamiseksi sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2020.

         Tämä suositus on osoitettu Unkarille.
         Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 460, 21.12.2018, s. 4).

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (5)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet nettoutetaan.

         (6)  Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Unkarin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 301, 5.9.2019, s. 101).


title: Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 420/4

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 5 päivänä joulukuuta 2019,
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
      (2019/C 420/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä tervettä julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä sovittamalla talouspolitiikkansa yhteen ja harjoittamalla monenvälistä valvontaa välttääkseen liialliset julkisen talouden alijäämät.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden ja työpaikkojen luomista edistävän vahvan ja kestävän kasvun edellytyksiä.

                  (3)

                  Neuvosto totesi perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti kesäkuussa 2017 ja kesäkuussa 2018, että Romanian oli havaittu vuosina 2016 ja 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeutusuralta. Kyseisten havaittujen merkittävien poikkeamien johdosta neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 (2) ja 22 päivänä kesäkuuta 2018 (3) suositukset, joissa suositettiin, että Romania toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kyseisiin poikkeamiin puuttumiseksi. Neuvosto totesi sittemmin, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisten suositusten johdosta, ja antoi 5 päivänä joulukuuta 2017 (4) ja 4 päivänä joulukuuta 2018 (5) tarkistetut suositukset. Sittemmin neuvosto totesi, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia myöskään kyseisten tarkistettujen suositusten johdosta.

                  (4)

                  Neuvosto totesi 14 päivänä kesäkuuta 2019, että Romaniassa oli vuonna 2018 jälleen havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta. Tämän perusteella neuvosto antoi Romanialle suosituksen (6), jossa suositettiin, että Romania toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa vuoden 2019 osalta 1 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Neuvosto suositti Romanialle myös, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 raportoitava toimista, jotka se on toteuttanut 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun suosituksen pohjalta.

                  (5)

                  Neuvosto antoi 9 päivänä heinäkuuta 2019 suosituksen (8), jossa suositettiin, että Romania varmistaa vuosina 2019 ja 2020 noudattavansa 14 päivänä kesäkuuta 2019 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta.

                  (6)

                  Komissio teki 25 päivänä syyskuuta 2019 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikalla tapahtuvaa valvontaa varten asetuksen (EY) N:o 1466/97–11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 20 päivänä marraskuuta 2019. Kyseiset havainnot julkistettiin.

                  (7)

                  Romanian viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2019 kertomuksen tuloksellisista toimista 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Neuvosto totesi 5 päivänä joulukuuta 2019 Romanian viranomaisten kertomuksessaan esittämien tietojen ja komission syksyn 2019 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

                  (8)

                  Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia ja koska suuri poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositetulta sopeutusuralta on kumuloitunut, Romanialle on asianmukaista antaa perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

                  (9)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella Romanian rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen lisää vuonna 2020. Tämän seurauksena rakenteellisen alijäämän arvioidaan poikkeavan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2019 että vuonna 2020.

                  (10)

                  Jotta kumuloituneet poikkeamat saataisiin korjatuksi ja Romania saataisiin siirtymään takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeutusuralle aiempien lipsumisten jälkeen, neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2019 vuodeksi 2020 suosittamaa 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen olisi täydennettävä lisäsopeutuksella. Kun otetaan huomioon keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta havaittujen kumuloituneiden poikkeamien suuruus, 0,25 prosentin lisäsopeutus suhteessa BKT:hen vaikuttaa aiheelliselta. Tämä lisäsopeutus nopeuttaa sopeuttamista takaisin kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vaarantamatta talouskasvua.

                  (11)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan suhteessa BKT:hen 3,6 prosenttia vuonna 2019 ja 4,4 prosenttia vuonna 2020, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa vuonna 2020 perussopimuksen mukaista 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.

                  (12)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 1,0 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2020 on johdonmukainen sen kanssa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,4 prosenttia.

                  (13)

                  Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan Romanian rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2019 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon.

                  (14)

                  Koska aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ei ole noudatettu, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksen viitearvo ylittyy, on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin Romanian finanssipolitiikan palauttamiseksi varovaiselle uralle.

                  (15)

                  Jotta Romania saavuttaisi suositetut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä.

                  (16)

                  Tässä suosituksessa esitettävillä vaatimuksilla korvataan 14 päivänä heinäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen vastaavat osat.

                  (17)

                  Romanian olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen johdosta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

                  (18)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

                  1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,4 prosenttia vuonna 2020, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, ja näin saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeutusuralle;

                  2)

                  käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän korjaamiseen; varmistaa julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema paranee pysyvästi kasvua edistävällä tavalla;

                  3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2020 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen johdosta; varmistaa, että raportti sisältää riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen, vaaditun sopeutusuran saavuttamiseksi sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2020.

         Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
         Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamiseksi Romaniassa (EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 439, 20.12.2017, s. 1).

         (5)  Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (6)  Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2019, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 210, 21.6.2019, s. 1).

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet nettoutetaan.

         (8)  Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2019, Romanian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 301, 5.9.2019, s. 135).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 14 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2019/6)

text:
               20.2.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 67/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 14 päivänä helmikuuta 2019,
      Euroopan unionin neuvostolle Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisista tilintarkastajista
      (EKP/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Banque centrale du Luxembourgin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Deloitte Audit sarl:n, toimikausi päättyi tilikauden 2018 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2019 alkaen.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg on valinnut Ernst & Young S.A.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2019–2023,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      On suositeltavaa, että Ernst & Young S.A. nimitetään Banque centrale du Luxembourgin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2019–2023.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 14 päivänä helmikuuta 2019.

               EKP:n puheenjohtaja

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Jihadistien tulonlähteiden katkaiseminen – terrorismin rahoittamiseen puuttuminen
      Euroopan parlamentin suositus 1. maaliskuuta 2018 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle jihadistien tulonlähteiden katkaisemisesta – terrorismin rahoittamiseen puuttuminen (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn terrorismin rahoituksen torjumista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

                  —

                  ottaa huomioon 27. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman Pohjois-Irakin/Mosulin tilanteesta (1) ja 30. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ISIS/Daesh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (2),

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

                  —

                  ottaa huomioon tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 2465/96 kumoamisesta 7. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 (3),

                  —

                  ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) ja 2368 (2017),

                  —

                  ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (4),

                  —

                  ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi (EU) 2015/849 rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (COM(2016)0450),

                  —

                  ottaa huomioon 9. marraskuuta 2014 annetun Manaman julistuksen terrorismin rahoittamisen torjunnasta,

                  —

                  ottaa huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) terrorismiin ja terrorismin rahoitukseen liittyviä kohdennettuja talouspakotteita koskevat parhaat käytännöt,

                  —

                  ottaa huomioon FATF:n 24. lokakuuta 2014 antaman lausunnon Irakin ja Levantin islamilaisen valtion terroristijärjestön (ISIL) rahoituksen torjumisesta sekä FATF:n helmikuussa 2015 antaman raportin ISILin rahoituksesta,

                  —

                  ottaa huomioon yhdennentoista raportin turvallisuusunionin edistymisestä, jonka komissio julkaisi 18. lokakuuta 2017,

                  —

                  ottaa huomioon maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen foorumin (GCTF) syyskuussa 2015 antaman lisäyksen Algerin muistioon hyvistä käytännöistä terroristien tekemistä kaappauksista lunnaiden saamiseksi hyötymisen ehkäisemiseksi ja estämiseksi,

                  —

                  ottaa huomioon G7-ryhmän 26. toukokuuta 2017 antaman Taorminan julkilausuman terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjunnasta,

                  —

                  ottaa huomioon hiljattain perustetun terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 16 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklan ja henkilötietojen suojaa koskevan 8 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 muuttamisesta 28. toukokuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/827 (5),

                  —

                  ottaa huomioon helmikuussa 2016 julkaistun komission toimintasuunnitelman terrorismin rahoituksen torjunnan vahvistamiseksi,

                  —

                  ottaa huomioon Europolin julkaiseman vuoden 2017 selvityksen terrorismitilanteesta ja -suuntauksista Euroopassa (TE-SAT),

                  —

                  ottaa huomioon sisämarkkinoihin vaikuttavia ja rajat ylittäviin toimiin liittyviä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskejä koskevasta arvioinnista 26. kesäkuuta 2017 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0340),

                  —

                  ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (6),

                  —

                  ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (7),

                  —

                  ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2017 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kulttuuriesineiden tuonnista (COM(2017)0375),

                  —

                  ottaa huomioon yhdeksännen raportin turvallisuusunionin edistymisestä, jonka komissio julkaisi 27. heinäkuuta 2017,

                  —

                  ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 julkaistun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Yhdestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia” (COM(2017)0608),

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0035/2018),

                  A.

                  ottaa huomioon, että yksi terrorismin torjunnan keskeisimmistä elementeistä on tyrehdyttää terrorismin rahoituslähteet, joita ovat muun muassa salaiset rahavirrat petosten ja veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien kautta;

                  B.

                  toteaa, että osa rahoituksesta voi olla peräisin Euroopan maista ja olla tarkoitettu terroristijärjestöjen käyttöön muualla ja että osa rahoituksesta taas tulee Euroopan ulkopuolelta ja on tarkoitettu radikalisoitumisen ja varsinaisten terroritekojen rahoittamiseen; toteaa, että terrorismin torjunnan ulkoinen ja sisäinen ulottuvuus ovat toisiinsa kietoutuneet; katsoo, että terrorismin rahoituslähteiden tyrehdyttämisen olisi oltava osa EU:n laajempaa strategiaa, joka kattaisi sekä ulkoisen että sisäisen turvallisuusulottuvuuden;

                  C.

                  toteaa, että nykyaikaiset viestintäverkot ja erityisesti joukkorahoitus ovat osoittautuneet halvaksi ja tehokkaaksi keinoksi kerätä varoja terrorismin rahoitukseen tai jihadistiverkoston hallintaan; toteaa, että terroristiryhmät ovat onnistuneet keräämään lisävaroja toiminnalleen verkkourkinnalla, identiteettivarkauksilla tai ostamalla sähköisiltä foorumeilta varastettujen luottokorttien tietoja;

                  D.

                  ottaa huomioon, että tätä rahoitusta käytetään kolmenlaiseen terroristiseen toimintaan: terrori-iskuihin, joihin tarvitaan mittavaa rahoitusta; muihin iskuihin, joiden tulokset ovat yhtä raakoja mutta joihin tarvitaan kuitenkin vähemmän rahoitusta, sekä propagandaan, jolla voidaan yllyttää ”yksinäisiä susia” iskuihin, joihin saatetaan tarvita vain hyvin vähän etukäteissuunnittelua tai varoja; katsoo, että vastatoimien on oltava tehokkaita kaikissa näissä tapauksissa;

                  E.

                  ottaa huomioon, että laillisista lähteistä peräisin olevan rahoituksen saaja voi ohjata varat terroristiseen toimintaan liittyville kolmansille osapuolille, henkilöille, ryhmille, yrityksille tai yhteisöille;

                  F.

                  ottaa huomioon, että terrorismi on maailmanlaajuista rikollista toimintaa, minkä vuoksi myös sen tehokkaan torjunnan on oltava maailmanlaajuista ja kokonaisvaltaista; toteaa, että tämän vuoksi rahoituslaitosten, lainvalvontaviranomaisten ja oikeusviranomaisten välinen tiivis koordinointi sekä luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä ja epäilyttävää toimintaa koskevien merkityksellisten tietojen jakaminen on erittäin tärkeää, joskin on pidettävä mielessä, että henkilötietojen suojaaminen ja yksityisyyden kunnioittaminen ovat tärkeitä perusoikeuksia;

                  G.

                  ottaa huomioon, että viime vuosien tietovuodot ovat lisänneet huomattavasti tietoisuutta rahanpesun ja veronkierron yhteyksistä järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismin rahoitukseen ja että näistä kysymyksistä on tullut kansainvälisen politiikan keskeinen huolenaihe; toteaa komission lailla tiedotusvälineiden viimeaikaisten raporttien yhdistäneen myös laajamittaiset alv- ja valmisteveropetokset järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin (8);

                  H.

                  toteaa, että lähes kaikkien jäsenvaltioiden oikeudenkäyttöalueilla terrorismin rahoitus on kriminalisoitu erillisenä rikoksena;

                  I.

                  toteaa, että taloudelliset tiedot ovat olennainen osa kerättäviä tiedustelutietoja, joiden avulla voidaan analysoida terroristiverkostoja ja puuttua paremmin niiden toimintaan; toteaa, että tarvitaan lainsäädännön asianmukaista täytäntöönpanoa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemiseksi; katsoo, että tarvitaan kattavia ennaltaehkäiseviä strategioita, jotka perustuvat perustietojen vaihtoon ja yhteistyön parantamiseen rahanpesun selvittelykeskusten, tiedustelupalvelujen ja terrorismin rahoituksen torjunnan alalla työskentelevien lainvalvontaviranomaisten välillä; katsoo, että näiden tietojen olisi katettava kansainvälisen rahoituksen kehittymässä olevat suuntaukset, kuten bittikartta, SWIFT-koodit, kryptovaluutta ja siihen liittyvät sääntelymekanismit; toteaa, että terrorismin rahoituksen maailmanlaajuiseen torjuntaan on liityttävä maailmanlaajuiset avoimuusnormit, jotka koskevat yritysten, trustien ja vastaavien oikeudellisten järjestelyjen tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia, sellaisen taloudellisen salailun poistamiseksi, jolla helpotetaan rikoksen tuoton pesua sekä terroristijärjestöjen ja terroristien rahoitusta;

                  J.

                  ottaa huomioon, että nykyisissä rakenteissa tarvitaan vakiintunut eurooppalainen foorumi, jollainen on tähän asti ollut olemassa epävirallisessa muodossa ja jonka avulla keskitetään nykyisin 28 jäsenvaltioissa hajallaan olevien tietojen vastaanottaminen ja jonka kautta jäsenvaltiot voivat esittää tietoja toimintatasostaan terrorismin rahoituksen torjunnassa sekä kyseisen torjunnan edistymisestä; katsoo, että tietojen vaihdon olisi oltava ennakoivaa;

                  K.

                  ottaa huomioon, että tietyillä kansainvälisillä voittoa tavoittelemattomilla organisaatioilla, hyväntekeväisyysjärjestöillä, muilla säätiöillä, verkostoilla ja yksityisillä lahjoittajilla, joilla on tai joilla ilmoitetaan olevan sosiaalisia tai kulttuurisia tavoitteita, on luotu perusta ISIS/Da'esh-järjestön, al-Qaidan ja muiden jihadistijärjestöjen rahoitusvalmiuksille ja peitellään väärinkäytöksiä; toteaa, että siksi on erittäin tärkeää seurata näitä organisaatioita ja niiden rahoittajia ja toimintaa sekä niiden usein laajamittaisia yhteyksiä EU:ssa oleviin toimijoihin ja kerätä niistä tiedustelutietoa; toteaa, että näiden verkostojen radikaalin jihadismin leviämiselle Afrikassa, Lähi-idässä, Aasiassa ja Euroopassa antama tuki olisi torjuttava; toteaa, että tällainen laajentuminen EU:n rajoille sekä naapuri- ja kumppanimaihimme on erityisen huolestuttavaa; pitää maailmanlaajuisen terrorismin torjumisen kannalta erittäin tärkeänä, että Persianlahden yhteistyöneuvosto ja sen jäsenvaltiot panevat FATF:n suositukset täytäntöön kaikilta osin;

                  L.

                  toteaa, että al-Qaidan maailmanlaajuinen varankeräysverkosto perustuu hyväntekeväisyysjärjestöille ja kansalaisjärjestöille tehtyihin lahjoituksiin ja että viestintä lahjoittajien kanssa tapahtuu sosiaalisessa mediassa ja sähköisillä foorumeilla; toteaa, että sovellustilejä on käytetty myös lahjoitusten pyytämiseen tukijoilta jihadismille; toteaa, että terroristijärjestöt ovat viime vuosina kehittäneet useita älypuhelinsovelluksia maksimoidakseen tavoittamiensa ihmisten määrän ja rohkaistakseen useimmiten Persianlahden maissa olevia tukijoita lahjoituksiin;

                  M.

                  painottaa mikrovaltioiden ja sellaisten valtioiden, joissa oikeusvaltio toteutuu huonosti, olevan erityisen alttiita ja vaarassa päätyä terrorismin rahoituksen pesäkkeiksi;

                  N.

                  toteaa tiedustelutietojen antavan ymmärtää, että Persianlahden instituutiot ja yksityishenkilöt antavat taloudellista ja logistista tukea ISIS/Da’esh-järjestölle, al-Qaidalle ja muille radikaaleille ryhmille; toteaa, että ilman tätä rahoitusta monet näistä terrorijärjestöistä eivät olisi omavaraisia;

                  O.

                  toteaa, että ISIS/Da'esh-järjestöstä ja al-Qaidasta on tullut taloudellisesti omavaraisia; toteaa, että ISIS/Da'esh-järjestö ja al-Qaida pyrkivät ohjaamaan varojaan Syyriaan ja Irakiin öljynviennin ja yrityssijoittamisen avulla, muun muassa rahakuriiriren ja ammattimaisten kuriirien, liattomien varainsiirtojen sekä rahapalvelujen ja ammattimaisten palvelujen kautta; ottaa huomioon, että ISIS/Da'esh-järjestö ja al-Qaida pesevät rikollisesta toiminnasta saamiaan tuottoja ostamalla erilaisia yrityksiä ja omaisuutta eri muodoissa; toteaa, että ISIS/Da'esh-järjestö ja al-Qaida harjoittavat myös varastetun antiikin ja salakuljetettujen taide-esineiden ja artefaktien myynnistä saatujen varojen rahanpesua myymällä niitä ulkomailla, myös unionin jäsenvaltioiden markkinoilla; toteaa, että terroristiryhmät hankkivat nykyisin rahoitusta myös muun muassa tavaroiden, tuliaseiden, öljyn, huumeiden, savukkeiden ja kulttuuriesineiden laittomasta kaupasta sekä harjoittamalla ihmiskauppaa, orjuutta, lasten hyväksikäyttöä, ryöstön tapaista kiristystä ja kiristystä; toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja terroristiryhmien voimistuvat yhteydet lisäävät unionin turvallisuuteen kohdistuvaa uhkaa; katsoo, että nämä lähteet voivat antaa ISIS/Da’esh-järjestölle ja al-Qaidalle tilaisuuden jatkaa tulevien rikosten rahoittamista niiden menetettyä Syyrian ja Irakin alueiden hallinnan;

                  P.

                  ottaa huomioon, että kansainvälinen lunnaiden maksamista koskeva kielto on otettu käyttöön usein kansanvälisin sitoumuksin, jotka perustuvat YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ja kansallisiin lakeihin; toteaa, että käytännössä YK:n kiellolla ei ole keskeisten allekirjoittajavaltioiden tukea, sillä nämä asettavat elämän välittömän suojelun terrorismin vastaisten sitoumustensa edelle ja mahdollistavat siten terroristijärjestöjen rahoituksen;

                  1.

                  esittää neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle seuraavat suositukset:

                              a)

                              kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota pitämään terroristiverkostojen rahoituslähteiden tyrehdyttämistä keskeisenä tavoitteena, koska se on toimiva keino estää näitä verkostoja toimimasta tehokkaasti; katsoo, että terrorismin rahoituksen ja yleisemmin terrori-iskujen torjunnassa on erittäin tärkeää noudattaa ennaltaehkäiseviä strategioita, jotka perustuvat parhaiden käytäntöjen jakamiseen ja asiaan liittyvää epäilyttävää toimintaa koskevien tietojen vaihtoon tiedustelupalvelujen kesken; kehottaa jäsenvaltioiden tiedustelupalveluja parantamaan näin ollen koordinointia ja yhteistyötä perustamalla terrorismin rahoituksen vastaisen unionin pysyvän tiedustelufoorumin nykyisten rakenteiden yhteyteen (esimerkiksi Europoliin), jotta ei perustettaisi jälleen uutta virastoa, ja keskittymään tällä foorumilla terrorismin rahoitusta koskevien tietojen ennakoivaan vaihtoon; katsoo, että tämän foorumin avulla voitaisiin luoda yhteinen tietokanta, johon tallennettaisiin tietoja luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä ja epäilyttävästä toiminnasta; tähdentää, että kansallisten turvallisuusviranomaisten keräämät tärkeät tiedot olisi välitettävä heti, kun ne tallennetaan keskitettyyn järjestelmään, johon olisi voitava sisällyttää tietoja muista kuin unionin kansalaisista, ja että erityisesti on otettava huomioon mahdolliset vaikutukset perusoikeuksiin ja erityisesti henkilötietojen suojaan ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatteeseen; korostaa, että kyseisiin tietoihin on sisällytettävä muun muassa luettelo unionissa toimivista ja unionin ulkopuolisista pankeista, rahoituslaitoksista ja kaupallisista toimijoista sekä kolmansista maista, joiden terrorismin rahoituksen torjunta on puutteellista; kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti tällaisen omiin kriteereihinsä ja analyyseihinsä pohjautuvan luettelon direktiivin (EU) 2015/849 vaatimusten mukaisesti; muistuttaa, että terroristisesta toiminnasta tai sen organisoinnista tai tukemisesta suoraan tai epäsuorasti vastuussa olevat tahot on saatettava vastuuseen teoistaan;

                              b)

                              kehottaa sekä unionin jäsenvaltioita että muita Euroopan maita rahoittamaan ohjelmia, joilla edistetään parhaiden käytäntöjen jakamista niiden tiedustelupalvelujen kesken muun muassa tutkimuksista ja analyyseista, joissa tarkastellaan terroristien ja terroristijärjestöjen rekrytointi- ja varainsiirtomenetelmiä; suosittaa toteuttamaan neljännesvuosittain tehtäviä julkisia uhka-arvioita, joissa yhdistetään Europolin ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen keräämät tiedustelu- ja muut tiedot; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tiedusteluyksiköiden riittävän rahoituksen ja henkilöresurssit;

                              c)

                              muistuttaa, että rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastainen toimintaryhmä (FATF), joka on kehittänyt terrorismin rahoituksen torjuntastrategian, on toistuvasti todennut, että olisi äärimmäisen tärkeää parantaa ja nopeuttaa tietojen jakamista rahanpesun selvittelykeskusten kesken ja näiden keskusten, turvallisuusjoukkojen ja lainvalvonta- ja tiedusteluviranomaisten välillä niiden omilla oikeudenkäyttöaluilla, oikeudenkäyttöalueiden välillä sekä yksityisellä sektorilla, etenkin pankkialalla;

                              d)

                              on tyytyväinen Persianlahden yhteistyöneuvoston sitoutumiseen FATFiin; kehottaa komissiota ja ulkosuhdehallintoa rohkaisemaan aktiivisesti unionin kumppaneita, erityisesti Persianlahden yhteistyöneuvostoa ja sen jäsenvaltioita, panemaan täysimääräisesti täytäntöön FATFin suositukset puuttuakseen rahanpesun torjunnassa ja terrorismin rahoituksen torjunnassa havaittuihin puutteisiin ja kehottaa niitä tarjoamaan teknistä apua, jotta näillä aloilla päästäisiin eteenpäin;

                              e)

                              kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tukemaan FATFin pyrkimyksiä ja asettamaan etusijalle terrorismin rahoituksen torjunnan erityisesti määrittämällä ne YK:n jäsenvaltiot, joilla on strategisia ongelmia rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa, ja tekemällä niiden kanssa yhteistyötä;

                              f)

                              kehottaa lujittamaan yhteistyötä Europolin ja niiden unionin keskeisten strategisten kumppanien välillä, jotka ovat ratkaisevassa asemassa terrorismin maailmanlaajuisessa torjunnassa; katsoo, että tiiviimpi yhteistyö tarjoaisi mahdollisuuden torjua ja jäljittää paremmin terrorismin rahoituskeskuksia ja puuttua niiden toimintaan; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tehokkaammin epävirallista rahanpesun selvittelykeskusten verkostoa (FIU.net) Europolin tekemän työn pohjalta panemalla täytäntöön viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin ja hyväksymällä sääntelytoimenpiteitä, jotta ratkaistaisiin rahanpesun selvittelykeskusten erilaisista asemista ja toimivaltuuksista johtuvat muut ongelmat ja jotta erityisesti helpotettaisiin koordinointia ja tietojen vaihtoa rahanpesun selvittelykeskusten kesken ja niiden ja lainvalvontaviranomaisten välillä näiden tietojen jakamiseksi terrorismin vastaisen eurooppalaisen tiedustelufoorumin kanssa;

                              g)

                              muistuttaa, että lujitettu poliittinen vuoropuhelu, lisätty taloudellinen tuki ja tuki terrorismin torjuntavalmiuksien kehittämiselle unionin kumppanimaissa, jotka sijaitsevat terrorismin torjunnan eturintamassa, ovat äärimmäisen tärkeitä;

                              h)

                              kehottaa unionin jäsenvaltioita seuraamaan tarkemmin epäilyttäviä järjestöjä, jotka harjoittavat tällaista toimintaa, kuten laitonta kauppaa, salakuljetusta, väärentämistä ja vilpillisiä käytäntöjä, ja perustamaan yhteisiä tutkimusryhmiä Europolin kanssa, mikä auttaisi lainvalvontaviranomaisia saamaan tietoa epäilyttävistä liiketoimista, ottaen huomioon suhteellisuusperiaatteen ja kunnioittaen oikeutta yksityisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tutkijoiden kouluttamista ja erikoistumista tässä tarkoituksessa; kehottaa komissiota tukemaan ja rahoittamaan asianmukaisesti jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten koulutusohjelmien kehittämistä;

                              i)

                              kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toimittamaan vuosittain kertomuksen terrorismin rahoituksen torjunnassa aikaan saadusta edistymisestä ja toteutetuista toimenpiteistä sekä erityisesti ISIS/Da’esh-järjestön ja al-Qaidan rahoituksen torjuntatoimista; muistuttaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat varautuneet muita paremmin terrorismin rahoituksen torjuntaan, joten paras ratkaisu olisi jakaa enemmän tietoa erityisesti nykyisten toimenpiteiden tehosta;

                              j)

                              on tyytyväinen komission ehdotukseen pankkitilirekisterien perustamisesta ja rahanpesun selvittelykeskuksille ja muille rahanpesun ja terrorismin rahoitusta torjuville toimivaltaisille viranomaisille tästä rekisteristä käyttöön annettavien tietojen saannin helpottamisesta; panee merkille, että komissio tulee pian esittelemään aloitteensa, joka koskee rekisteritietojen lainvalvontaviranomaisten käyttöön antamisen helpottamista; korostaa, että pankkitilejä koskevassa tietojenvaihdossa on välttämätöntä noudattaa poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön sääntöjä erityisesti rikosoikeudellisten menettelyjen yhteydessä; kehottaa tähän liittyen niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole saattaneet rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä 3. huhtikuuta 2014 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/41/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään, tekemään niin mahdollisimman pian;

                              k)

                              pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat lainsäädäntötoimenpiteet taatakseen, että pankit valvovat tarkasti ennalta maksettujen pankkikorttien käyttöä ja varmistavat, että niille voidaan ladata rahaa vain pankkisiirroin pankkitileiltä, joiden haltijat ovat tunnistettavissa henkilökohtaisesti; korostaa sellaisen vastuuketjun tärkeyttä, jonka avulla tiedustelupalvelut voivat määrittää, liittyykö transaktioon vakava riski sen käyttämisestä terrorismiin tai muuhun vakavaan rikokseen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet helpottaakseen kaikin tavoin pankkitilin avaamista kaikille niiden alueella oleskeleville;

                              l)

                              korostaa tarvetta tehdä loppu kaikenlaisista veroparatiiseista, jotka mahdollistavat rahanpesun, verojen välttelyn ja veronkierron, joita voidaan käyttää hyväksi terroristiverkostojen rahoituksessa; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita torjumaan verojen välttelyä ja vaatii komissiota ehdottamaan ja toteuttamaan rahavirtojen ja veroparatiisien tiukkaa valvontaa koskevia toimenpiteitä;

                              m)

                              panee merkille, että Yhdysvaltojen terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmasta (TFTP) saatujen tietojen jakamisesta tehdyn unionin ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen yhteydessä on tehty onnistunutta yhteistyötä Yhdysvaltojen ja muiden kumppanien kanssa ja että sen avulla saadut tiedot ovat olleet hyödyllisiä; kehottaa komissiota ehdottamaan erityistä tätä alaa koskevaa unionin järjestelmää, jolla täydennetään nykyistä kehystä ja korjataan nykyiset puutteet erityisesti SEPA-maksujen alalla ja varmistetaan samalla tasapaino turvallisuuden ja yksilön vapauksien välillä; tähdentää, että tässä unionin sisäisessä järjestelmässä olisi sovellettava unionin tietosuojanormeja;

                              n)

                              kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita laatimaan yhteistyössä EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorin kanssa luettelon henkilöistä ja elimistä, jotka toimivat organisaatioissa, joiden avoimuus on vähäistä ja joilla on paljon epäilyttävää rahaliikennettä, jos on näyttöä siitä, että asiasta vastaavat viranomaiset eivät ole onnistuneet toimissaan, ja erityisesti jos nämä henkilöt ja elimet ovat yhteydessä radikaalijihadistien kanssa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon valtion osallisuuden terrorismin rahoitukseen suhteissaan kyseiseen valtioon;

                              o)

                              kehottaa EU:n neuvostoa tehostamaan valikoivien pakotteiden ja muiden rajoittavien toimenpiteiden määräämistä henkilöille ja yhteisöille, jotka millä tahansa tavalla antavat ISIS/Da’esh-järjestön, al-Qaidan tai muiden jihadistiryhmien saataville rahoitusvaroja; kehottaa jäädyttämään näiden henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja muun omaisuuden tai taloudelliset resurssit (mukaan lukien suoraan tai välillisesti niiden omistuksessa tai määräysvallassa taikka niiden puolesta tai niiden johdolla toimivien henkilöiden omistuksessa tai määräysvallassa olevasta omaisuudesta johtuvat varat); on tyytyväinen, että YK:n turvallisuusneuvostoon perustettiin komitea, jonka tehtävänä on valvoa pakotteiden soveltamista; toteaa, että kaikkia jäsenvaltioita velvoittaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 2253 (2015), jonka perusteella ISISin/Da’eshin, al-Qaidan ja niihin liittyvien henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä ripeästi; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tukemaan YK:n turvallisuusneuvoston YK:n jäsenvaltioille esittämää kehotusta toimia ripeästi ja päättäväisesti katkaistakseen rahoitusvirrat ISIS/Da’esh-järjestöä ja al-Qaidaa koskevassa pakoteluettelossa olevilta henkilöiltä ja yhteisöiltä sekä estämään näitä saamasta käyttöönsä rahoitusomaisuutta ja taloudellisia resursseja;

                              p)

                              kehottaa unionin jäsenvaltioita luomaan valvonta- ja selvitysjärjestelmän varmistaakseen, että uskonnonharjoittamis- ja opetuspaikat, laitokset, keskukset, hyväntekeväisyysjärjestöt, kulttuuriyhdistykset ja vastaavat elimet, joita on aihetta epäillä yhteyksistä terroristiryhmiin, tekevät tarkkaa selkoa rahoituslähteistään ja saamansa rahoituksen jakautumisesta sekä unionissa että sen ulkopuolella, ja kehottaa tallentamaan tiedot kaikista rahalähetyksiin liittyvistä liiketoimista keskitettyyn tietokantaan, jossa noudatetaan kaikkia asianmukaisia takeita; kehottaa ottamaan hyväntekeväisyysjärjestöjen kohdalla käyttöön pakollisen varojen alkuperän ja kohteen ennakkotarkastuksen, kun on perusteltu syy epäillä yhteyksiä terrorismiin, jottei varoja jaettaisi vahingoittamistarkoituksessa tai tuottamuksellisesti terroristiseen toimintaan; vaatii toteuttamaan kaikki tällaiset toimenpiteet erityisten islaminpelkoa torjuvien ohjelmien puitteissa, jotta vältytään viharikosten ja muslimeja vastaan kohdistuvien hyökkäysten sekä kaikenlaisten uskonnosta tai etnisestä alkuperästä johtuvien rasististen ja muukalaisvihamielisten hyökkäysten lisääntymiseltä;

                              q)

                              kehottaa jäsenvaltioita valvomaan paremmin ja sääntelemään perinteisiä rahansiirtokeinoja (muun muassa hawala-järjestelmää tai kiinalaista fei ch’ieniä) tai epävirallisia varainsiirtojärjestelmiä erityisesti käynnissä olevan Euroopan unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta annettavan asetuksen (2016/0413(COD)) hyväksymismenettelyn yhteydessä ottamalla käyttöön velvoitteen ilmoittaa asiasta vastaaville viranomaisille kaikista näiden järjestelmien kautta suoritettavista merkittävistä liiketoimista ja korostamalla ryhmille, joita nämä toimenpiteet koskevat, ettei tarkoituksena ole seurata perinteisiä epävirallisia rahasiirtoja vaan järjestäytyneen rikollisuuden ja terroristien rahaliikennettä tai pimeällä rahalla saatuja teollisia tai kaupallisia etuja; kehottaa siksi seuraaviin toimiin:

                                          i)

                                          kaikkien kyseiseen toimintaan osallistuvien välittäjien/henkilöiden (tarkastajien tai pörssivälittäjien, välittäjien ja järjestäjien, koordinaattoreiden, varojen kerääjien ja rahansiirtopalveluiden tarjoajien) on rekisteröidyttävä toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle;

                                          ii)

                                          kaikista liiketoimista on ilmoitettava ja ne on dokumentoitava tavalla, joka helpottaa tiedon siirtoa tarvittaessa;

                                          iii)

                                          on otettava käyttöön varoittavia seuraamuksia sellaiseen toimintaan osallistuville välittäjille ja/tai henkilöille, josta ei ole ilmoitettu;

                              r)

                              pyytää komissiota ehdottamaan tarvittavaa lainsäädäntöä, jotta voidaan paremmin seurata kaikkea sähköistä rahaliikennettä ja sähköistä rahaa tarjoavia ja välittäviä yrityksiä ja ehkäistä tällä tavoin varojen muuntaminen sellaisia käyttäjiä varten, joita ei täysin tunnisteta, esimerkiksi kun on kyse julkisista verkoista tai anonyymeistä selausjärjestelmistä; korostaa tässä mielessä, että sähköisen valuutan muuntamisen käteisrahaksi ja päinvastoin on ehdottomasti tapahduttava tunnistettavissa olevan pankkitilin kautta; kehottaa komissiota arvioimaan verkossa pelattavien rahapelien, virtuaalivaluuttojen, kryptovaluuttojen ja lohkoketju- ja innovatiivisten rahoitustekniikoiden vaikutusta terrorismin rahoitukseen; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan mahdollisia toimenpiteitä, myös lainsäädäntöä, sääntelykehyksen luomiseksi tällaisille toiminnoille terrorismin rahoituskeinojen rajoittamiseksi;

                              s)

                              kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään kullan, jalokivien ja jalometallien kaupan sääntelemistä ja valvontaa koskevaa seurantaansa, jotta näitä hyödykkeitä ei käytetä keinona rahoittaa terroristien toimintaa; kehottaa vahvistamaan jäsenvaltioiden hyväksymät ja noudattamat kriteerit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään kaiken kaupankäynnin (sekä viennin että tuonnin) jihadistien valvonnassa olevien alueiden kanssa ja määräämään siitä seuraamuksia, poikkeuksena ainoastaan hädässä olevan väestön tarvitsema humanitaarinen tarvikeapu; kehottaa nostamaan syytteitä ja määräämään seuraamuksia kaikkien tällaiseen kaupankäyntiin missä muodossa tahansa (muun muassa myyminen, ostaminen, jakelu ja välittäminen) osallistuvien (fyysisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden) varomattomuuttaan tai vahingoittamistarkoituksessa toteuttamista toimista; toteaa, että rahansiirtopalveluihin liittyy erityinen terrorismin rahoitusta koskeva riski; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kumppanuutta ja yhteistyötä rahansiirtopalveluiden välittäjien ja unionin lainvalvontaviranomaisten välillä sekä laatimaan ohjeet sellaisten mahdollisten erityisten esteiden havaitsemiseksi ja poistamiseksi, jotka estävät jakamasta tietoa epäilyttävistä rahansiirroista;

                              t)

                              on tyytyväinen kulttuuriesineiden tuontia koskevaan asetusehdotukseen ja painottaa sen merkitystä näiden esineiden terrorismin rahoitukseen tähtäävän laittoman tuonnin torjumisessa; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön jäljitettävyystodistuksen sellaisia unionin markkinoille tulevia taide- ja antiikkiesineitä varten, jotka ovat peräisin etenkin aseistettujen valtiosta riippumattomien toimijoiden hallinnassa olevilta alueilta tai paikkakunnilta ja unionin terroristijärjestöjen luettelossa olevilta organisaatioilta, ryhmiltä tai henkilöiltä; kehottaa komissiota lujittamaan yhteistyötään kansainvälisten organisaatioiden, kuten YK:n, Unescon, Interpolin, Maailman tullijärjestön ja Kansainvälisen museoneuvoston, kanssa, jotta voidaan torjua tehokkaammin kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa keinona rahoittaa terrorismia; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään poliisiyksiköitä, jotka ovat erikoistuneet kulttuuriesineiden kauppaan, ja varmistamaan eri jäsenvaltioiden yksiköiden välinen koordinointi; kehottaa jäsenvaltioita velvoittamaan taidekauppaa käyvät yritykset ilmoittamaan kaikista epäilyttävistä liiketoimista ja määräämään tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia, tarvittaessa myös rikosoikeudellisia seuraamuksia, terrorismin tuottamuksellisesta rahoittamisesta taide- ja antiikkiesineiden kauppaa harjoittavien yritysten omistajille, jotka osallistuvat tällaisten esineiden kauppaan; kehottaa komissiota vahvistamaan tukeaan kolmansille maille, erityisesti naapurimaille, jotka pyrkivät torjumaan rikoksia ja salakuljetusta terrorismin rahoituslähteenä;

                              u)

                              kehottaa komissiota ehdottamaan toimenpiteitä lisätäkseen hyödykkeiden, erityisesti petrokemian tuotteiden, alkuperää, kuljetusta ja välitystä koskevaa avoimuutta, jotta voidaan parantaa jäljitettävyyttä ja lopettaa terroristijärjestöjen tahaton rahoittaminen;

                              v)

                              kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta uudistaa asiaa koskevia asetuksia ja direktiivejä siten, että rahoituslaitosten on pyydettävä tietoa epäilyttävien pienten ja suurten liiketoimien syistä, jotta voidaan valvoa lunnaiden maksua terroristijärjestöille; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia, jotta riskialueiden talouden toimijoita autetaan harjoittamaan toimintaansa;

                              w)

                              kehottaa ulkosuhdehallintoa nimittämään uuteen YTPP-operaatioon Irakissa rahanpesun selvittelyn asiantuntijan ja tukemaan näin Irakin hallitusta, jotta estetään ISIS/Da’esh-järjestöä ja al-Qaidaa siirtämästä varojaan pois maasta, sekä avustamaan Irakin viranomaisia rahanpesun torjuntaa koskevien ohjelmien kehittämisessä;

                              x)

                              pyytää komissiota ja jäsenvaltioita keskittämään toimensa, jotka liittyvät terrorismin torjuntaa koskevaan vuoropuheluun kolmansien kumppanimaiden kanssa, poliisi- ja oikeusyhteistyöhön sekä tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoon ja vahvistamaan näin terrorismin torjunnassa maailmanlaajuisia yhteisvaikutuksia;

                              y)

                              on tyytyväinen, että unionin edustustoihin on perustettu terrorismin torjunnan asiantuntijaverkosto; kehottaa vahvistamaan verkostoa ja laajentamaan sitä uusille alueille ja erityisesti Afrikan sarveen ja Kaakkois-Aasiaan; painottaa, että on tärkeää sisällyttää terrorismin torjunnan tavoitteet unionin YTPP-operaatioiden toimeksiantoihin varsinkin Libyassa, Sahelin ja Afrikan sarven alueilla ja Lähi-idässä; kehottaa ulkosuhdehallintoa nimittämään rahanpesun selvittelyn asiantuntijan uusiin YTPP-operaatioihin maissa, joissa voi olla terroristikeskuksia, ja Sahelin alueella sekä kehittämään tehokkaasti tiivistä yhteistyötä kyseisten alueiden hallitusten kanssa;

                              z)

                              kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään toimia kannustaakseen kolmansia kumppanimaita allekirjoittamaan ja ratifioimaan vuonna 1999 tehdyn terrorismin rahoituksen torjumista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jossa määritetään terrorismin rahoituksen poistamista koskevia tiettyjä periaatteita ja normeja, ja panemaan sen tosiasiallisesti täytäntöön;

                              aa)

                              painottaa, että alueen sosioekonomiseen hätään puuttuminen ja sen lievittäminen, elinkelpoisten valtioiden tukeminen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistaminen ovat olennaisia, jotta ISIS/Da’esh-järjestölle, al-Qaidalle ja muille jihadistiryhmille ei luoda kasvualustaa, ja että näihin toimiin kuuluu myös niiden taloudellisen riippumattomuuden valmiuksien rajoittaminen;

                              ab)

                              kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa tiivistämään yhteistyösuhteita maihin, joissa säilytetään huumekaupasta, ihmiskaupasta tai tavarakaupasta peräisin olevia varoja, ja maihin, joista salakuljetetaan savukkeita, näiden varojen takavarikoimiseksi;

                              ac)

                              kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa johtamaan kansainvälisillä foorumeilla aloitteita yritysten omistajuutta koskevan avoimuuden lisäämiseksi erityisesti perustamalla julkisia rekistereitä oikeushenkilöistä, myös yrityksistä, trusteista ja säätiöistä, sekä keskusrekisterin pankkitileistä, rahoitusvälineistä, kiinteistöomaisuudesta, henkivakuutussopimuksista ja muista merkityksellisistä varoista, joita voidaan väärinkäyttää rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen;

                              ad)

                              kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan ja panemaan täytäntöön vuotuisen vertailutietojen raportointimekanismin, jonka avulla parlamentille ilmoitetaan jäsenvaltioiden ja komission toteuttamista toimenpiteistä terrorismin rahoituksen estämiseksi;

                              ae)

                              kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa tukemaan ulkomaisia kumppaneitamme niiden pyrkiessä estämään rahoituksen yksityishenkilöiltä järjestöille, joiden katsotaan tarjoavan tukea ja varoja terroristeille;

                              af)

                              kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään nopeasti alv-uudistusta koskevat komission ehdotukset, jotta voidaan estää rikollisjärjestöjä hyödyntämästä eurooppalaisen arvonlisäverojärjestelmän puutteita terrorismin ja muun rikollisen toiminnan rahoitukseen;

                              ag)

                              suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta;

                              ah)

                              muistuttaa kannastaan, jonka mukaan ISIS/Da’esh-järjestön, al-Qaidan ja muiden jihadistiryhmien haastamisen ja voittamisen taloudellisesti, sotilaallisesti tai ideologisesti on oltava edelleen turvallisuus- ja puolustusagendan ensisijainen tavoite; kehottaa ulkosuhdehallintoa hyödyntämään diplomaattisia suhteitaan alueen valtioihin painottaakseen tätä unionin ja alueellisten toimijoiden yhteistä etua;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja jäsenvaltioille.

         (1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0422.

         (2)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 55.

         (3)  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6.

         (4)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

         (5)  EUVL L 132, 29.5.2015, s. 1.

         (6)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

         (7)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_fi.htm; https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/