               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 341 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Puolan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Puolan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Puolaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  6
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Puola toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklan mukaisesti, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  7

               (5)Puolaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassa rahoitusaseman parantamista 2,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2015 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, minkä jälkeen se supistuu 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Ei ole odotettavissa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite – 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – saavutetaan ohjelmakaudella eli vuoteen 2019 mennessä. Lähentymisohjelmassa odotetaan julkisen talouden velan kasvavan 51,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2015 52,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja supistuvan sen jälkeen 50,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2016 uskottava ja sen jälkeen suotuisa. Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella on olemassa riski, että suositetulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi sekä vuonna 2016 että vuonna 2017, jos politiikkaa ei muuteta. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Puola ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)Puola on ainoa jäsenvaltio, jolla ei ole riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa, eikä tiedossa ole myöskään suunnitelmia sellaisen perustamisesta. Perustuslain mukaisen velkajarrun lisäksi Puola otti vuonna 2013 käyttöön vakauttavan menosäännön, jota sovellettiin täysimääräisesti ensimmäisen kerran vuoden 2015 talousarviossa. Sääntöä kuitenkin muutettiin joulukuussa 2015, jotta menoja voitaisiin lisätä. Pidemmällä aikavälillä Puolan taloudessa on merkittäviä julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Tämä johtuu julkisen talouden rahoitusaseman epäsuotuisasta lähtötasosta ja väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten ennustetusta kasvusta pääasiassa terveydenhuoltomenojen lisääntymisen vuoksi. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin riskit ovat velanhoitokyvyn kannalta suuret, koska velkakannan ennustetaan kasvavan.

               (7)Alv-tulojen ennustetaan pysyneen vähäisinä suhteessa BKT:hen huolimatta jo toteutetuista toimenpiteistä, joihin kuuluvat käännetty verovelvollisuus ja yritysten yhteisvastuullisuus herkillä aloilla. Arvonlisäveron keräämisen lisääminen ja alv-petosten torjunta ovat Puolan hallituksen painopisteitä, ja tätä koskevaa strategiaa valmistellaan parhaillaan. Strategian odotetaan sisältävän toimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa uusia tietoteknisiä välineitä alv-petosten paljastamista ja torjuntaa varten sekä verohallinnon uudistusta. Yritysten välillä sallittujen käteismaksujen enimmäismäärää alennetaan tammikuussa 2017. Puolan pitkäaikaisena haasteena on edelleen verohallinnon tehottomuus. Verojen kantamisesta aiheutuvat kulut eli hallinnolliset kulut suhteessa kerättyjen nettoverotulojen määrään ovat EU:n suurimmat.

               (8)Puola soveltaa edelleen alennettuja alv-kantoja moniin tavaroihin ja palveluihin. Tämä lisää osaltaan menetettyjen verotulojen määrää ja heikentää arvonlisäverojärjestelmän tehokkuutta. On näyttöä siitä, että alennetut alv-kannat eivät ole tehoava sosiaalipolitiikan väline etenkään siksi, että niitä ei ole kohdennettu erityisesti heikoimmassa asemassa oleville kotitalouksille. Sen sijaan niillä on taipumus muodostaa huomattavia tukia varakkaille veronmaksajille. Sosiaalietuuksia ja tuloveroa pidetään paremmin kohdennettuina välineinä, jotka soveltuvat paremmin resurssien uudelleenjakamista koskevien tavoitteiden toteuttamiseen. Alennettujen alv-kantojen ja valinnaisten verovapautusten vuoksi menetettyjen mahdollisten tulojen määrä on EU:n toiseksi korkein.

               (9)Viimeaikaisista parannuksista huolimatta Puolan työmarkkinoilla on merkittäviä haasteita, kuten työvoiman ikääntyminen, alhainen tuottavuus ja työmarkkinoiden huomattava segmentoituminen. Myös koulutusjärjestelmässä on puutteita. Vaikka Puolan koulutusjärjestelmä on viime vuosina huomattavasti parantunut, se ei edelleenkään anna nuorille riittävästi sellaisia monialaisia taitoja, joita tarvitaan nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla ja innovoinnin edistämisessä. Puolan korkea-asteen koulutuksen ja tutkimustoiminnan taso on keskimäärin suhteellisen heikko, mikä heikentää koulutustarjonnan laatua. Puolan korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisaste on hyvin alhainen sekä ulkomaisten opiskelijoiden määrällä että kansainväliseen tieteelliseen yhteistyöhön osallistumisella mitattuna. Korkeakoulutuksen rahoitustapa ei edistä riittävästi laadun parantamista, koska se perustuu suurelta osin yliopiston aiempaan sijoittumiseen ja määrällisiin muuttujiin, kuten opiskelijoiden ja akateemisen henkilöstön lukumäärään. Työnantajien mukaan tutkinnon suorittaneilta puuttuu monialaisia taitoja, kuten ongelmanratkaisu, kriittinen ajattelu ja ryhmätyöskentely. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on vähäistä eikä ammatillinen koulutus vastaa markkinoiden tarpeita.

               (10)Vaikka esiopetuksen saatavuus ja siihen osallistuminen ovat viime vuosina huomattavasti lisääntyneet, päivähoitopalvelujen saatavuus kuuluu edelleen EU:n heikoimpiin. Pakollisen koulunaloitusiän nostaminen seitsemään vuoteen ja esikouluvelvollisuuden poistaminen viisivuotiailta sekä uusi lapsilisä voivat vähentää edelleen etenkin naisten osallistumista työmarkkinoille.

               (11)Vaikka pysyvät työsuhteet lisääntyivät merkittävästi vuonna 2015, määräaikaisten työsopimusten osuus on Puolassa EU:n suurimpia. Puola on viime aikoina toteuttanut useita toimenpiteitä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentämiseksi. Työlakia on muutettu, eräisiin yksityisoikeudellisiin sopimuksiin liittyviä sosiaaliturvamaksuja on nostettu, ja tammikuussa 2017 on tarkoitus ottaa käyttöön yksityisoikeudellisiin työsopimuksiin liittyvä vähimmäistuntipalkka. Eräät työlain piirteet eivät kuitenkaan kannusta työnantajia palkkaamaan työntekijöitä toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten perusteella, ja tällaisten sopimusten käyttö on edelleen vähäistä. Tämä johtuu pääasiassa työlainsäädännön monimutkaisuudesta ja tällaisten työsopimusten irtisanomiseen liittyvistä suurista kustannuksista. Niitä aiheuttavat korkeat oikeudenkäyntikulut, aikaa vieviin ja epävarmoihin riidanratkaisumekanismeihin liittyvät kustannukset ja muun muassa ikääntyvien työntekijöiden irtisanomissuojaa koskevat erityissäännökset.

               (12)Sosiaaliturvajärjestelmiin liittyvä alakohtainen etuuskohtelu ja etenkin viljelijöiden ja kaivostyöläisten voimakkaasti tuetut eläkejärjestelmät aiheuttavat julkiselle taloudelle suuria kustannuksia ja saattavat myös vähentää työvoiman liikkuvuutta. Maanviljelijöiden sosiaaliturvajärjestelmässä (KRUS) vakuutettujen lukumäärä on hitaasti supistunut vuodesta 2007, ja hallitus odottaa, että vuonna 2019 heitä on 1,18 miljoonaa. Sen sijaan 1,229 miljoonan jäsenen eläke-etuudet luultavasti kasvavat vuoteen 2018 saakka. KRUSin osuus julkisen talouden menoista on vakiintunut vuodesta 2011 saakka 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Viljelijöiden ei tarvitse maksaa yleisiä veroja eikä heillä ole kirjanpitovelvollisuutta, ja KRUSin omarahoitusaste on alhainen. Vuonna 2014 Puolassa oli 1,382 miljoonaa maatilaa, joista 52 prosenttia oli kooltaan alle 5 hehtaaria (GUS). Kaivostyöntekijät on vapautettu yleisestä maksuperusteisesta eläkejärjestelmästä. Sen sijaan heidän eläkkeisiinsä sovelletaan erityisen etuuskohtelun mukaista korjauskerrointa. Tästä aiheutuu vuosittain merkittävät julkisen talouden kustannukset, jotka ovat yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Väestönkehityksen epäsuotuisa suuntaus näkyy jo työikäisen väestön vähenemisenä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää säilyttää myönteinen kehitys erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden suhteen, myös jotta voidaan turvata julkisten eläkejärjestelmien riittävyys ja kestävyys. Vaikka keskimääräinen todellinen eläkkeellesiirtymisikä on viime vuosina noussut, se on edelleen huomattavasti alempi kuin lakisääteinen eläkeikä. Siksi on erittäin tärkeää nostaa todellista eläkeikää, jotta voidaan turvata tulevien eläkkeiden pitkän aikavälin sosiaalinen riittävyys ja julkisen talouden vakaus sekä lisätä työmarkkinoille osallistumista.

               (13)Viime vuosien mittavista investoinneista huolimatta liikenteen, energian ja viestintäverkkojen alalla on edelleen pullonkauloja ja puutteita. Investointitoimintaa haittaavat esteet liittyvät julkishallinnon toimintaan, verotukseen ja tutkimus-, kehittämis- ja innovointiympäristöön sekä sopimusten täytäntöönpanon hitauteen. Johtamis- ja hallintovalmiuksien heikkoudet haittaavat rautateiden sekä muun liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurin investointihankkeiden oikea-aikaista toteuttamista. Puolan talous on edelleen energia- ja hiili-intensiivinen, joten energiatehokkuuden parantamisesta voitaisiin saada merkittävää hyötyä. Sähköntuotantolaitokset ovat vanhentuneita ja toimivat edelleen pitkälti hiilen varassa. Sähköverkkoa ei ole kytketty riittävästi naapurimaihin. Uusiutuvan energian tukijärjestelmän oli tarkoitus tulla voimaan vuoden 2016 alussa, mutta se on viivästynyt, mikä aiheuttaa investointien epävarmuutta. Erityisesti rakennusalalla keskeisiä investointeja haittaavia tekijöitä ovat kaavoituksen vähäisyys ja epävakaisuus varsinkin paikallistasolla sekä ylisääntely ja sääntelyn ja hallintotoimien epäjohdonmukaisuus, joka vaikeuttaa rakennuslupien myöntämistä.

               (14)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (15)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.sopeuttaa julkista taloutta vuosittain kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja vuonna 2017; vahvistaa finanssipoliittista kehystä, myös perustamalla riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston; parantaa veronkantoa tehostamalla alv-säännösten noudattamista ja rajoittaa alennettujen alv-kantojen laajaa käyttöä;

               2.varmistaa eläkejärjestelmän kestävyyden ja riittävyyden ja lisää osallistumista työmarkkinoille aloittamalla etuuskohteluun perustuvien eläkejärjestelyjen uudistamisen, poistaa pysyvämpiä työsuhteita haittaavat esteet ja parantaa koulutusjärjestelmien työmarkkinarelevanssia;

               3.toteuttaa toimenpiteitä esteiden poistamiseksi liikenteeseen, rakentamiseen ja energiainfrastruktuuriin kohdistuvilta investoinneilta ja lisää kaavoituksen kattavuutta paikallistasolla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 326 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Saksan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Saksan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  7
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Saksa kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Saksan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Saksaa koskeva maaraportti
                  8
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu Saksaa koskeva perusteellinen tarkastelu. Komissio antoi 8 päivänä maaliskuuta 2016 tiedonannon
                  9
               , jossa esiteltiin perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti vaihtotaseen ylijäämän suuruus ja pitkäaikaisuus kertoo liiallisesta säästämisestä ja vaimeista investoinneista sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Vähäiset kotimaiset investoinnit estävät potentiaalista kasvua, ja liiallinen turvautuminen ulkoiseen kysyntään sisältää makrotaloudellisia riskejä, kun ulkomainen kysyntä on vaimeaa. Vaihtotaseen suurella ylijäämällä on kielteisiä vaikutuksia myös euroalueen taloudelliseen suorituskykyyn. Ylijäämän käsitteleminen lisäämällä investointeja lisäisi Saksan kasvupotentiaalia ja auttaisi ylläpitämään talouden elpymistä euroalueella.

               (3)Saksa toimitti vuoden 2016 vakausohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2016 ja
                  kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  10
               .

               (5)Saksaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Vuoden 2016 vakausohjelman mukaan hallitus suunnittelee, että julkisen talouden rahoitusasema on suhdannekorjaamattomin luvuin tasapainoinen vuosina 2016–2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen siten, että se on 59½ prosenttia vuonna 2020. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole virallisesti vahvistanut, on uskottava. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuosina 2016 ja 2017, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Mahdollisia tulevia poikkeamia esimerkiksi julkisten investointien tarpeiden huomioimiseksi arvioidaan suhteessa vaatimukseen pitää rakenteellinen rahoitusasema julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa. Bruttovelan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla velkasäännön vaatimukset ylittäen. Tämä luo mahdollisuuksia lisätä julkisia investointeja. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella, että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Vaikka liittohallitus on toteuttanut lukuisia toimenpiteitä infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi tulevina vuosina, kyseiset varat eivät vielä näytä saavan aikaan julkisten investointien kestävää kasvusuuntausta tai täyttävän infrastruktuuri-investointitarpeita. Koulutus- ja tutkimusalan kokonaismenot ovat viime vuosina nousseet vain hiukan ja ovat saattaneet jäädä alle kansallisen tavoitteen, joka oli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin suunnattavien investointien jatkaminen on olennaista Saksan kilpailuaseman takaamiseksi tulevaisuudessa. Koska talousarvion odotetaan pysyvän tasapainossa sekä suhdannekorjaamattomin että rakenteellisin luvuin vuosina 2016–2017, finanssipoliittista liikkumavaraa on riittävästi julkisten investointien lisäämiseen ilman että rikotaan vakaus- ja kasvusopimuksen tai kansallisen velkajarrun sääntöjä. Eläkejärjestelmän uudistaminen edistäisi osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamista. Tämänhetkinen verotuksen tasausjärjestelmä on monimutkainen ja omiaan vähentämään tulojen lisäämiseen tähtääviä kannustimia yksittäisissä osavaltioissa. Käynnissä oleva liittovaltion taloussuhteiden tarkistus tarjoaa mahdollisuuden lujittaa kehystä muun muassa huolehtimalla riittävistä julkisista investoinneista kaikilla hallinnon tasoilla, erityisesti kuntatasolla. Tämänhetkinen osavaltioiden kesken sovittu kompromissiehdotus merkitsisi verotuksen horisontaalisen tasausjärjestelmän yksinkertaistamista. Se jää kuitenkin epämääräiseksi menovaltuuksien erottamisen lisäämisen suhteen eikä paranna tuloautonomiaa. Samanaikaisesti liikenneinfrastruktuurin perinteisen valtionrahoituksen vaihtoehtoisia rahoitusvälineitä, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, käytetään vain vähäisessä määrin. Lisäksi investointeja jarruttavat eri hallintotasojen monimutkaiset suunnitteluvastuut, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät pullonkaulat sekä mutkikkaat hyväksyntämenettelyt. Myönteisiä vaikutuksia investointeihin voisi olla myös julkisten hankintamenettelyjen tehokkaammalla hyödyntämisellä, sillä EU:n laajuisesti julkaistujen julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailujen määrä on edelleen huomattavasti EU:n keskiarvoa alhaisempi.

               (7)Yksityisen sektorin investointeja jarruttaa edelleen yhtiöverojärjestelmän monimutkaisuus, ja yrityksiin kohdistuva tuloverorasitus, johon kuuluvat muun muassa alueellinen yritysvero (Gewerbesteuer) ja solidaarisuuslisä, on edelleen kokonaisuudessaan suuri. Alueellisesta yritysverosta aiheutuu tehottomuutta sen vuoksi, että veropohjaan on sisällytetty voittoa tuottamattomia elementtejä. Verojärjestelmä suosii velkarahoitusta suhteessa oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen, ja velanoton suosimista koskeva indikaattori oli vuonna 2015 EU:n kahdeksanneksi korkein. Suhteellisen kasvuystävällisten kulutusverojen ja juoksevien kiinteistöverojen osuus kokonaisverotuksesta pysyi vuosina 2007–2014 vakaana, noin 28–29 prosentissa, mikä on alhainen taso verrattuna koko EU:n alueen keskimääräiseen 32–33 prosentin osuuteen. Lisäksi kiinteistöjen varainsiirtoverojen noususuuntaus on jatkunut sen sijaan, että tukeuduttaisiin suuremmassa määrin juokseviin kiinteistöveroihin, jotka ovat vähemmän vääristäviä. Verohallinnon nykyaikaistamiseksi toteutetut toimet ovat rajoittuneet siihen, että liittohallitus hyväksyi lainsäädännön, jolla pyritään yksinkertaistamaan verohallinnon menettelyjä. Maan 16 osavaltion verohallintojen välille ei ole edelleenkään luotu verotustietojen automaattisen vaihdon järjestelmää, jolla voitaisiin tehostaa verotarkastuksia. Kaiken kaikkiaan rakenteelliset puutteet ja nykyaikaistamisen viivästyminen johtavat verohallinnon suhteellisen heikkoon tuloksellisuuteen ja veronkannon tehottomuuksiin.

               (8)Rahoitusolosuhteet ovat Saksassa yleisesti ottaen suotuisat. Riskipääomamarkkinat ovat kuitenkin edelleen kansainvälisesti vertaillen alikehittyneet, ja verotukseen liittyvät reunaehdot voivat rajoittaa niiden kokoa. Riskipääoman saatavuuden parantaminen on tärkeä tekijä edistettäessä yrittäjyyttä, myös huipputeknologian ja osaamisvaltaisten palvelujen aloilla. Saksan hallitus on käynnistänyt joukon toimenpiteitä parantaakseen riskipääoman käytön edellytyksiä, ja muista toimista keskustellaan. Lisäksi riskipääomaa koskevan sääntelykehyksen tarkistaminen voisi edistää yksityisten investointien lisääntymistä, myös ulkomaisten investoijien suunnalta.

               (9)Politiikkatoimet kilpailun lisäämiseksi palvelualoilla ja erityisesti asiantuntijapalveluissa ovat olleet vähäisiä. Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa sääntelystä johtuvat esteet ovat palvelujen osalta suuria. Tuotemarkkinoiden rajoittava sääntely vaikuttaa hintoihin ja tuottavuuteen. Työn alhainen tuottavuus sekä suuret voittomarginaalit osoittavat, että Saksalla on huomattavat mahdollisuudet parantaa asiantuntijapalvelujen suorituskykyä. Yrityspalvelujen ongelmat johtuvat lupavaatimuksista, monialatoimintaa koskevista rajoituksista, vakuutusvaatimuksista ja kiinteistä tariffeista. Lisäksi edelleen on voimassa oikeudellista muotoa ja osakkuutta koskevia vaatimuksia. Toimintasuunnitelmassa, jonka Saksa esitti säänneltyihin ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevan keskinäisen arvioinnin johdosta, ehdotetaan vain joitakin toimia, vaikka kunnianhimoisempien ehdotusten esittämiseen olisi selvästi mahdollisuuksia.

               (10)Työmarkkinat toimivat kaiken kaikkiaan erittäin vahvasti, ja erityisesti työttömyys on historiallisen alhaisella tasolla. Tulevaisuudessa siintää kuitenkin väestön ikääntymiseen liittyvä työvoimapula ja ammattitaitoisen työvoiman puute, minkä vuoksi nykyinen työvoima olisi saatava täysimääräiseen käyttöön. Koska näiden suuntausten mukanaan tuomat haasteet eivät kohdistu pelkästään työmarkkinoihin, vaan myös eläkejärjestelmän kestävyyteen ja asianmukaisuuteen, vahvemmat kannustimet eläkkeelle siirtymisen lykkäämiseen näyttävät välttämättömiltä. Vanhuusiän köyhyyden riskin odotetaan kasvavan, ja lakisääteisen eläkejärjestelmän korvaustasoa ollaan supistamassa asteittain, kun taas toisen tai kolmannen pilarin eläkejärjestelmään kuulumisaste on liian vähäinen, jotta tämä riski pienenisi merkittävästi. Tarveharkintaisen eläkeläisille tarkoitetun vähimmäistulon saajien määrä lähes kaksinkertaistui vuosien 2003 ja 2014 välillä. Ehdotuksia, joilla pyritään parantamaan eläkkeelle siirtymisen lykkäämisen kannustimia (Flexi-Rente), ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty virallisesti. Nähtäväksi jää, miten tehokkaasti ne toimivat vastavoimana vuonna 2014 käyttöön otetuille varhaiseläkkeelle siirtymisen kannustimille.

               (11)Tiettyjen ryhmien, erityisesti naisten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, työmarkkinapotentiaalia ei hyödynnetä riittävästi. Lisäksi erityisesti kotitalouksien toisen tulonsaajan työntekoon kohdistuu edelleen pidäkkeitä. Vero- ja sairausvakuutusjärjestelmän erityispiirteet hillitsevät kotitalouksien toista tulonsaajaa ottamasta vastaan työtä tai pidentämästä työaikaansa. Tämä vaikuttaa osaltaan siihen, että kokopäivätyössä olevien naisten osuus on vähäinen ja naisten keskimääräinen työtuntien määrä kuuluu EU:n pienimpiin, vaikka naisten työllisyysaste onkin korkea. Vaikka vähimmäispalkan käyttöönoton sivutuotteena on tapahtunut jonkin verran siirtymistä minityöpaikoista tavanomaisiin työsuhteisiin, minityöpaikoissa on edelleen noin seitsemän miljoonaa työntekijää. Minityöpaikkojen vapauttaminen henkilökohtaisesta tuloverosta ja monissa tapauksissa myös kaikista työntekijän sosiaaliturvamaksuista estää työntekijöitä siirtymästä työpaikkoihin, joissa he ansaitsisivat enemmän kuin minityöpaikkojen enimmäismäärän (450 euroa kuukaudessa). Tämä pidäke on monissa tapauksissa vielä voimakkaampi sellaisten puolisoiden kohdalla, joihin sovelletaan avioparien yhteistä tuloverotusta. Useiden avustusten hienoisten korotusten ja kansantulon kasvaessa tapahtuvan keskimääräisen veroasteen kasvun hyvittämisen myötä syntynyt myönteinen vaikutus kotitalouksien tuloihin ja kulutukseen saattaa pitkälti mitätöityä palkansaajien sosiaaliturvamaksujen nousun johdosta. Verokiila on vähimmäispalkan tasolla korkea muihin jäsenvaltioihin verrattuna, mikä johtaa vähäisempiin tuloihin palkka-asteikon alapäässä. Tätä verokiilaa voitaisiin supistaa alentamalla työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja tai henkilökohtaista tuloveroa, esimerkiksi kohdennetuilla avustuksilla tai korvauksilla, mikä puolestaan lisäisi pienipalkkaisten käytettävissä olevia tuloja ja sen myötä kulutusmahdollisuuksia.

               (12)Viime vuonna koetulla pakolaisten laajamittaisella maahantulolla on sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia Saksalle. Lyhyellä aikavälillä pakolaisvirta lisää julkisia menoja ja kotimaista kysyntää ja sen myötä kasvattaa BKT:tä. Keskipitkän aikavälin vaikutukset työllisyyteen ja kasvuun riippuvat kuitenkin siitä, kuinka hyvin pakolaiset integroituvat työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. Tähän vaikuttavat myös koulutuksen tukitoimet. Asia on poliittisen asialistan kärjessä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, joten sitä seurataan ja analysoidaan tarkasti, myös vuoden 2017 maaraportissa.

               (13)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (14)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  11
               , että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (15)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

               SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1. saavuttaa kestävän julkisten investointien kasvusuuntauksen, erityisesti infrastruktuurin, koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin osalta, hyödyntämällä käytettävissä olevaa julkisen talouden liikkumavaraa ja priorisoimalla menoja; parantaa liittovaltiotason taloussuhteiden rakennetta, myös siksi, että voidaan puuttua pitkään jatkuneeseen julkiseen ali-investoimiseen, etenkin kuntatasolla;

               2. vähentää verojärjestelmän tehottomuustekijöitä, erityisesti tarkastelemalla uudelleen yritysverotusta ja alueellista yritysveroa, nykyaikaistaa verohallintoa ja tarkastelee uudelleen riskipääomaa koskevaa sääntelykehystä; vauhdittaa toimenpiteitä kilpailun edistämiseksi palvelualalla, erityisesti yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien osalta;

               3.lisää eläkkeelle siirtymisen lykkäämisen kannustimia ja vähentää kotitalouden toisen tulonsaajan työnteon pidäkkeitä; supistaa pienipalkkaisten työntekijöiden suurta verokiilaa ja helpottaa siirtymistä minityöpaikoista tavanomaisiin työsuhteisiin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Irlannin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Irlannin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Irlannin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausuntonsa Irlannin vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 473/2013
                  5
               mukaisesti lausuntonsa Irlannin alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodelle 2015
                  6
               .

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  7
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  8
               , jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Irlantia koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  9
               . Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Irlannin makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa. Irlanti sai EU:n ja IMF:n rahoitustukiohjelman päätökseen vuonna 2013, ja nyt siihen sovelletaan ohjelman jälkeistä valvontaa sekä valvontaa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Irlannin talousnäkymien merkittävästä parantumisesta huolimatta seuraavia riskejä on edelleen syytä seurata tarkkaan: yksityisen ja julkisen sektorin suuri velkaantumisaste; finanssisektorilla jäljellä olevat haasteet, jotka liittyvät etenkin pankkien kannattavuuteen; ja työmarkkinoiden sopeutus, jolle on ominaista suuri rakennetyöttömyys.

               (7)Irlanti toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2015 ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Irlanti kuuluu tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion piiriin. Hallitus suunnittelee vuoden 2015 vakausohjelmassaan korjaavansa liiallisen alijäämän vuoteen 2015 mennessä neuvoston asettaman määräajan mukaisesti. Keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan sen suunnitelmien mukaan vuoteen 2019 mennessä. Hallitus suunnittelee, että julkisen sektorin alijäämä supistetaan 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja että vuonna 2019 saavutetaan 0,7 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Julkista velkaa suhteessa BKT:hen supistetaan vakausohjelman mukaan vuosien 2014 ja 2015 välisenä aikana 109,7 prosentista 105,0 prosenttiin ja vähitellen edelleen siten, että se on 89,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa vuonna 2015 ja uskottava vuonna 2016. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella on odotettavissa, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua oikea-aikaisesti ja kestävästi vuoteen 2015 mennessä. Vuosina 2011–2015 toteutettujen julkisen talouden vakauttamistoimien arvioidaan jäävän suositellusta, mutta ohjelman aikana ja sen jälkeen toteutettavien päätösperäisten toimien määrä vastaa edellytettyä määrää. Jos liiallinen alijäämä korjataan suunnitellun mukaisesti oikea-aikaisesti ja kestävästi, Irlantiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota vuodesta 2016. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Näin ollen komission kevään 2015 talousennusteen perusteella näyttää siltä, että on olemassa riski, että Irlanti poikkeaa merkittävästi vaaditusta sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2016, ja kyseisenä vuonna tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että on olemassa riski siitä, että Irlanti ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)Verouudistukset ovat edesauttaneet julkisen talouden sopeuttamista, mutta edelleen on mahdollista vähentää vääristymiä, tehostaa verojärjestelmää ja lisätä sen kasvua edistävää ja ympäristöä säästävää vaikutusta. Kiinteistövero on muutettu juoksevaksi veroksi, mutta veropohja on edelleen melko kapea, koska eräistä muista kiinteistöistä kuin asuinkiinteistöistä ei edelleenkään kanneta veroa. Työn verotus kaipaa yksinkertaistamista monimutkaisen sosiaaliturvamaksujärjestelmän vuoksi. Kulutus- ja ympäristöverojen veropohja on kapea alennettujen verokantojen ja verovapautusten vuoksi. Arvonlisäverojärjestelmä on nollaverokannan ja alennettujen verokantojen vuoksi EU:n keskitasoa tehottomampi, ja vaikuttaa siltä, ettei tällaisia verotukia arvioida järjestelmällisesti. Ympäristöverotuksen tuloksellisuutta on mahdollista edelleen parantaa ja ympäristölle haitallisia tukia poistaa. Viimeaikaiset muutokset verotuksellista kotipaikkaa koskeviin sääntöihin ovat myönteisiä, vaikka niiden vaikutusten arviointi vaatisikin aikaa. Julkisen talouden kehystä on viime vuosina uudistettu merkittävästi. Uusien sääntöjen ja menettelyjen, etenkin keskipitkän aikavälin menokehyksen, odotetaan suojaavan kehystä myötäsykliseltä finanssipolitiikalta, ja niillä on myös ratkaisevan tärkeä merkitys julkisen talouden kestävyydelle. Nykyisten sääntöjen mukaan hallituksella on kuitenkin huomattava harkintavalta, jonka nojalla se voi muuttaa menokattoja siten, että ne ylittävät ennalta määritettyjen ennakoimattomien menojen määrän. Tämä heikentää keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmia.

               (10)Terveydenhuollon julkiset menot ovat suhteessa suuret, vaikka väestön terveydentilaa kuvastavat indikaattorit eivät ole yleisesti ottaen parempia kuin muualla EU:ssa. Viime vuosina on saavutettu tehokkuusetuja. Terveydenhuoltojärjestelmän osalta on kuitenkin tarpeen toteuttaa perusteellisempia rakenneuudistuksia, jotta voitaisiin hillitä kustannusten odotettua kasvua ja varmistaa, että terveydenhuoltojärjestelmän tulokset säilyvät hyvinä väestön ikääntyessä. Irlanti aikoo ottaa keskipitkällä aikavälillä käyttöön yksitasoisen yleisen sairasvakuutusjärjestelmän ja toteuttaa parhaillaan tulevaan terveysstrategiaan liittyviä uudistuksia. Se toteuttaa parhaillaan yleisen sairausvakuutusjärjestelmän käyttöönoton välivaiheita vastatakseen eräisiin pakottaviin haasteisiin ja parantaakseen kustannustehokkuutta. Sähköisten terveyspalvelujen menestyksekkäällä käyttöönotolla, toimintoperusteisella rahoituksella ja nykyistä paremmalla lääkemääräyskäytännöllä voidaan lisätä kustannustehokkuutta merkittävästi. Samaan aikaan on edelleen mahdollista vähentää huomattavasti EU:n keskiarvoa suurempia julkisia lääkemenoja etenkin patentoitujen lääkkeiden tapauksessa.

               (11)Irlannissa sellaisen väestön osuus, joka elää kotitalouksissa, joissa on alityöllisyyttä, on suurimpia EU:ssa. Tämä aiheuttaa sosiaalisia haasteita ja lisää lasten köyhyyden riskiä. Koska alityöllisyys on yleistä etenkin yksinhuoltajakotitalouksissa, alityöllisyydestä kärsivissä kotitalouksissa elävien lasten osuus on lähes kolminkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna. Joihinkin kannustinloukkuihin puuttumisessa on edistytty jonkin verran muuttamalla eräiden sosiaaliavustusten myöntämiskäytäntöjä. Tästä huolimatta kokopäiväisiä lastenhoitopalveluja ei ole tarjolla riittävästi ja ne ovat kalliita, mikä estää naisia ja yksinhuoltajia osallistumasta työmarkkinoille.

               (12)Pk-yritysten kokonaistilanne on makrotalousympäristön vahvistuessa parantunut, mutta niiden rahoitustilanteet poikkeavat toisistaan hyvin paljon; suhteellisen pieni osuus pk-yrityksistä kärsii edelleen heikkolaatuisten omaisuuserien aiheuttamista ongelmista, ja pk-yrityssektorin velkaantumisen vähentämistarve koskee etenkin näitä yrityksiä. Myös luottojen kysynnän alalla on merkkejä elpymisestä. Pk-yritysten investoinnit ovat erityisen riippuvaisia pankkien rahoituksesta eikä pankkisektorin ulkopuolisia rahoituslähteitä ole kehitetty samassa suhteessa. Talouden elpymisen edetessä ja kotimaan kysynnän elpyessä luottojen tarjonta todennäköisesti vähenee, ellei luottokanavia saada toimimaan riittävän hyvin ja rahoituslähteitä monipuolistettua. Tämä on investointien ja kasvunäkymien kannalta ratkaisevan tärkeää. Pk-yrityksille tarkoitetun rahoituksen ja uusien pidemmän aikavälin tuotteiden tarjontaa on tuettu toteuttamalla tärkeitä toimintapoliittisia aloitteita. Näihin kuuluvat muun muassa Irlannin strategisen pankkiyhtymän (Strategic Banking Corporation of Ireland, SBCI), Irlannin strategisen investointirahaston (Ireland Strategic Investment Fund, ISIF) ja muiden järjestelyjen perustaminen. Joidenkin näiden järjestelyjen käyttö on kuitenkin tähän mennessä ollut vähäistä, ja SBCI:n ja ISIF:n vaikutuksia voidaan arvioida vasta, kun niistä on saatu kokemusta.

               (13)Irlanti on edistynyt hyvin kotimaisten pankkiensa rakenneuudistusten toteuttamisessa, niiden toiminnan supistamisessa ja niiden pääomapohjan vahvistamisessa. Pankkien rahoitusprofiilit ovat normalisoituneet ja niiden kannattavuus paranee jatkuvasti. Heikkolaatuisiin omaisuuseriin liittyvien haasteiden osalta tilanne on kuitenkin edelleen kriittinen. Järjestämättömien lainojen suuri määrä vähenee hitaasti ja heikentää edelleen pankkien kykyä tukea talouden elpymistä. Tällaisten lainojen osuus kaikista lainoista oli kolmella suurimmalla kotimaisella pankilla 23,2 prosenttia vuoden 2014 neljännellä neljänneksellä. Osuus on EU:n suurimpia. Vaikka pankit ovat pysyneet asuntoluottorästien uudelleenjärjestelyä koskevissa tavoitteissaan, pisimmät maksurästit (yli 720 päivää) kasvavat edelleen, ja niiden määrä kasvoi 9,8 prosenttiin lainakannasta vuoden 2014 neljännellä neljänneksellä. Luottojen uudelleenjärjestelyä koskevien kestävien ratkaisujen käyttöönotossa on edistytty. Irlannin keskuspankki vaati huhtikuussa pankkeja varmistamaan, että tilanne ratkaistaan valtaosalla velallisista vuoden 2015 loppuun mennessä. Pankit ovat kuitenkin laajalti turvautuneet tavanomaisiin maltillisiin keinoihin, joille on ominaista pääoman tai korkomaksujen uudelleenjärjestely molempien alentamisen sijaan. Pankit käyttävät myös edelleen paljon oikeudellisia menettelyjä saadakseen asiakkaansa, joilla on maksurästejä, sitoutumaan takaisinmaksuun. Suunniteltu keskitetyn luottotietorekisterin käyttöönotto on edennyt hitaasti, vaikka rekisterillä on keskeinen merkitys valvonnan, luottojen myöntämisen ja riskinhallinnan parantamisessa.

               (14)Työmarkkinatilanne on parantunut vuodesta 2013, josta lähtien yksityisellä sektorilla on jälleen luotu uusia työpaikkoja ja työttömyys on vähentynyt tasaisesti. Tästä huolimatta työttömyysaste on edelleen korkea ja pitkäaikaistyöttömyys on vakava ongelma. Riskinä on, että suhdannetyöttömyys muuttuu osin rakennetyöttömyydeksi, koska talouden tasapainottamisen myötä on ilmennyt osaamisen kohtaanto-ongelmia. Nuorisotyöttömyysaste on edelleen huomattavasti korkeampi kuin kriisiä edeltäneellä jaksolla. Aktivointia koskevilla uudistuksilla on viime vuosina saavutettu merkittävästi edistystä, joskin nykyisen aktivointipolitiikan ja nykyisten koulutusohjelmien tehokkuuteen ja työvoimaviranomaisten kykyyn tarjota tarvittavat työvoimapalvelut liittyy edelleen joitakin ongelmia. Äskettäin käynnistetty JobPath-aloite on esimerkki myönteisestä kehityksestä, mutta aloitteen vaikuttavuus on vielä testattava. Täydennyskoulutusjärjestelmä ei ole aikaisemmin pystynyt tuottamaan tasapainotetussa taloudessa tarvittavaa osaamista, ja sen uudistaminen on aloitettu vasta jokin aika sitten.

               (15)Oikeudellisten palvelujen kustannukset ovat säilyneet muiden palvelujen kustannuksia suurempina, ja niitä on edelleen mukautettava muiden asiantuntijapalvelujen kustannuksiin. Mukauttaminen on tärkeää, koska oikeudelliset palvelut kuuluvat tuotantopanoksiin kaikilla talouden aloilla, ja niiden kustannukset vaikuttavat Irlannin kilpailukykyyn. Oikeudellisten palvelujen sääntelyjärjestelmän uudistaminen kilpailua lisäämällä ja kustannuksia vähentämällä on pitkäaikainen hanke, jonka toteuttamiseen viranomaiset ovat sitoutuneet. Oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskevaa vuonna 2011 julkaistua lakia ei kuitenkaan ole hyväksytty. Lisäksi kustannuksia voidaan tosiasiassa vähentää vain, jos suunniteltuun sääntelyjärjestelmään sisältyvät, kilpailua edistävät ja kustannuksia vähentävät säännökset säilytetään ja otetaan säädöksiin, jotka perustettava oikeudellisten palvelujen sääntelyviranomainen antaa tulevaisuudessa. Komissio seuraa sen vuoksi myös jatkossa edistystä alalla osana eurooppalaista ohjausjaksoa.

               (16)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (17)Neuvosto on tutkinut Irlannin vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               (18)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 4.

               (19)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Irlannin olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

               SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että liiallinen alijäämä korjataan kestävällä tavalla vuonna 2015; sopeuttaa julkista taloutta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016; käyttää kaikki odotettua parempien talous- ja rahoitusolosuhteiden seurauksena saadut satunnaiset tulot alijäämän ja velan supistamisen nopeuttamiseen; rajoittaa nykyistä harkintavaltaa, jonka nojalla menokattoja voidaan muuttaa siten, että ne ylittävät erityisten ja ennalta määritettyjen ennakoimattomien menojen määrän; laajentaa veropohjaa ja tarkistaa verotukia arvonlisävero mukaan luettuna;

               2.toteuttaa toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuuden lisäämiseksi, myös vähentämällä patentoituihin lääkkeisiin liittyviä menoja ja ottamalla vähitellen käyttöön asianmukaiset lääkemääräyskäytännöt; ottaa käyttöön toimintoperusteisen rahoituksen koko terveydenhuoltojärjestelmän osalta;

               3.toteuttaa toimenpiteitä lisätäkseen työllisten osuutta kotitalouksissa ja puuttuakseen lasten köyhyyden riskiin vähentämällä työelämään palaamisesta seurauksena olevaa etuuksien ja lisäkorvausten lakkauttamista sekä parantamalla kohtuuhintaisten kokopäiväisten lastenhoitopalvelujen tarjontaa;

               4.saattaa vuoden 2015 loppuun mennessä valmiiksi lainojen uudelleenjärjestelyä koskevia kestäviä ratkaisuja, jotka kattavat valtaosan asuntolainojen maksurästeistä, ja parantaa Irlannin keskuspankin käyttämiä seurantajärjestelyjä; varmistaa, että vaikeuksissa oleville pk-yrityksille myönnettyjä lainoja ja jäljellä olevia liikekiinteistölainoja koskevat uudelleenjärjestelyt ovat kestäviä arvioimalla pankkien tuloksia suhteessa niiden omiin tavoitteisiin; toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskitetty luottotietorekisteri on toiminnassa vuoteen 2016 mennessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Liettuan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Liettuan vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2017 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  5
                perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017, ja neuvosto antoi sen 21 päivänä maaliskuuta
                  6
               .

               (2)Koska Liettua kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Liettuan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävästä suosituksesta 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Liettuaa koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  7
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Liettua toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2017 ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  8
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  9
               .

               (6)Liettuaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassaan julkisen talouden rahoitusaseman parantamista 0,4 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 1,3 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään suunnitelman mukaan selvästi koko ohjelmakauden ajan. Sallittuun sopeutusuraan sisältyy eläkejärjestelmän systeeminen uudistaminen vuodesta 2016 alkaen. Vuonna 2017 siinä otetaan huomioon työmarkkinoiden ja eläkejärjestelmän suuret rakenteelliset lisäuudistukset. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 40,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 33,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen ylijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Vuoden 2017 vakausohjelmassaan Liettua pyysi saada käyttää ennaltaehkäisevään osioon sisältyvää tilapäistä 0,5 prosentin poikkeamista suhteessa BKT:hen Ecofin-neuvoston helmikuussa 2016 hyväksymän ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää joustoa koskevan yhteisesti sovitun kannan” mukaisesti, koska se aikoi toteuttaa sellaisia suuria rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Tämä koskee erityisesti eläkejärjestelmän kestävyyden lisäämistä tiukentamalla indeksointia ja lisäämällä eläkkeeseen oikeuttavan työssäoloajan pituutta asteittain. Näissä uudistuksissa ei kuitenkaan kytketä automaattisesti eläkeikää elinajanodotteeseen. Lisäksi uudistuksissa nykyaikaistetaan työelämän suhteita ottamalla käyttöön uudenlaisia työsopimuksia, lyhyempiä irtisanomisaikoja, alhaisempia irtisanomiskorvauksia ja joustavampia työaikoja. Uudistukset myös parantavat työttömyys- ja sosiaaliturvaetuuksien kattavuutta ja riittävyyttä, laajentavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan vaikutusalaa ja vähentävät laittoman ja vakuuttamattoman työnteon määrää. Viranomaiset arvioivat, että uudistuksilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen, sillä ne saavat pitkällä aikavälillä aikaan jopa 3,8 prosentin vuotuiset säästöt eläkemenoissa suhteessa BKT:hen. Uudistusten työmarkkinoita koskeva osuus puolestaan voi nostaa työllisten vuotuista määrää jopa 10 prosenttia, mikä vaikuttaa pitkälti uskottavalta oletukselta. Jos tämä uudistus pannaan kokonaisuudessaan nopeasti täytäntöön, sillä on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen. Liettuan voidaan näin ollen tällä hetkellä katsoa täyttävän pyydetyn tilapäisen poikkeamisen edellytykset vuonna 2017, kunhan se toteuttaa sovitut uudistukset asianmukaisella tavalla, mitä seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Ottaen kuitenkin huomioon, että vähimmäisvertailuarvoa (rakenteellinen alijäämä 1,5 % suhteessa BKT:hen) on edelleen noudatettava ja että aiemmin on myönnetty poikkeama eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen perusteella (0,1 % suhteessa BKT:hen), Liettuan voidaan tällä hetkellä katsoa täyttävän edellytykset tilapäiseen lisäpoikkeamaan, joka on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, eli hieman vähemmän kuin pyydetty 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (8)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016 vuoden 2017 osalta, että Liettua varmistaa, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta rajoitetaan eläkejärjestelmän systeemiseen uudistamiseen liittyvään sallittuun määrään
                  10
               . Kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän uudistukseen liittyvä poikkeama, joka myönnettiin vuodelle 2016, ja rakenneuudistusten täytäntöönpanoon liittyvä tilapäinen poikkeama, joka myönnettiin vuodelle 2017, rakenteellisen rahoitusaseman annettaisiin heikentyä 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Liettuan odotetaan noudattavan tätä vaatimusta vuonna 2017. Liettuan pitäisi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2018, kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän systeemisen uudistamisen täytäntöönpanoon liittyvä poikkeama vuodelle 2016 ja rakenneuudistuksiin liittyvä poikkeama vuodelle 2017, koska tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan tämä vastaa vuonna 2018 nettomääräisten julkisten perusmenojen 6,4 prosentin enimmäisnimelliskasvua, jonka perusteella rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen on –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Liettuan ennustetaan noudattavan tätä vaatimusta vuonna 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Liettuan ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)Verottoman vähimmäispalkan viimeisimmän korotuksen jälkeen matalapalkkaisten verorasitus on keventynyt huomattavasti viime vuosina ja se on nyt lähellä EU:n keskiarvoa. Samaan aikaan tämän vastapainoksi tehdyt verojen korotukset ovat olleet vähäisiä, minkä vuoksi verotulojen osuus BKT:stä on edelleen EU:n alhaisimpia. Tämä rajoittaa Liettuan kykyä vastata sosiaalisiin haasteisiinsa. Alhaiset verotulot johtuvat harmaan talouden suhteellisen suuresta osuudesta ja ympäristö- ja pääomaveroista saatavista suhteellisen alhaisista tuloista.

               (10)Vaikka Liettua on edistynyt viime vuosina arvonlisäveron kannon parantamisessa, sen alv-vaje on yksi EU:n suurimmista. Palkkojen ilmoittaminen todellista pienemmiksi pahentaa heikon veronkannon ongelmaa. Verosäännösten parempi noudattaminen lisäisi talousarviotuloja ja parantaisi verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja talouden tehokkuutta.

               (11)Vanhuushuoltosuhde kasvaa entisestään ja voimassa olevien eläkesääntöjen mukaan on odotettavissa, että eläkemenot suhteessa BKT:hen kasvavat noin 50 prosenttia 2030-luvun loppuun mennessä. Eläke-etuuksien kytkeminen elinajanodotteeseen on välttämätöntä, jotta voidaan rajoittaa eläkemenojen julkiselle taloudelle aiheuttamaa rasitetta.

               (12)Liettua on lykännyt uuden työlain ja muun uutta sosiaalista mallia koskevan lainsäädännön voimaantuloa. Tämä antaa sille tilaisuuden varmistaa asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvan välillä työelämän suhteissa. Niiden ihmisten suuri osuus, joita uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, sekä kasvavat tuloerot ovat edelleen merkittäviä haasteita Liettualle. Tuloerosuhde kotitalouksista rikkaimman 20 prosentin ja köyhimmän 20 prosentin välillä oli 5,3 vuonna 2012 ja se nousi 7,5:een vuonna 2015. Tämä tuloerosuhde on EU:n toiseksi korkein. Se haittaa talouskasvua, makrotalouden vakautta ja osallistavan yhteiskunnan rakentamista. Tällä hetkellä sosiaalinen turvaverkko ei vastaa tehokkaasti tähän haasteeseen, sillä sosiaaliturvaan osoitetaan vähän varoja. Lisäksi tuloerojen välinen erotus ennen veroja ja sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen on yksi EU:n pienimpiä. Hallitus on kuitenkin asettanut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan asialistansa kärkeen. Uutta sosiaalista mallia koskevassa lainsäädännössä kaavaillaan työttömyysetuuksien riittävyyden ja kattavuuden parantamista, ja sosiaaliavun riittävyyden parantamisesta käydään keskusteluja. Nämä tärkeät päätökset on vielä hyväksyttävä ja pantava täytäntöön. Torjuakseen ikääntyneiden köyhyyttä Liettua lisäsi vuonna 2016 eläkelainsäädäntöönsä indeksointimekanismin, jonka avulla voidaan parantaa eläkkeiden riittävyyttä.

               (13)On tärkeää, että Liettua puuttuu osaamisvajeeseensa ja ratkaisee työikäisen väestön vähenemisestä aiheutuvat negatiiviset vaikutukset. Suurella osalla oppilaista on edelleen riittämättömät perustaidot. Vaikka korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on suuri, korkeakoulutus kärsii heikoista laatustandardeista ja taloudellisista kannustimista, joilla ennemminkin edistetään ylimitoitusta ja tehottomuutta kuin tuloksellisuutta. Liettuassa olisi pyrittävä varmistamaan opetuksen korkea laatu kaikilla koulutuksen tasoilla (muun muassa uudistamalla työuria ja työolosuhteita). Tämä on ratkaisevan tärkeää alisuoriutumisen vähentämiseksi ja koulutusjärjestelmän muiden puutteiden poistamiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamiseksi (myös ottamalla käyttöön tulosperusteinen rahoitus ja yhdistämällä korkea-asteen oppilaitoksia). Jatkuvasti alhaiset aikuiskoulutuksen osallistujamäärät Liettuassa haittaavat työmarkkinauudistusten tehokkuutta ja ammattitaitoisemman työvoiman kehittämistä. Liettua on keskittynyt lisäämään julkisten opiskelumahdollisuuksien tarjontaa ja niiden relevanssia, mutta tähän mennessä ei ole saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Aikuiskoulutuksen osallistujamäärien nostamiseksi kestävästi Liettuan on myös kannustettava kansalaisia opiskelemaan ja työnantajia tarjoamaan työntekijöilleen koulutusmahdollisuuksia.

               (14)Matalan ja keskinkertaisen osaamistason henkilöiden työttömyys on edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Vammaisten köyhyysaste on korkea, mikä johtuu osittain heidän heikosta integroitumisestaan työmarkkinoille. Aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet auttavat tällä hetkellä vain vähäisessä määrin ihmisiä palaamaan työmarkkinoille Liettuassa. Liettualla on paljon mahdollisuuksia tehdä työmarkkinoistaan osallistavammat, muun muassa tarjoamalla enemmän tukitoimenpiteitä vammaisille henkilöille. Tämä tarkoittaa esimerkiksi tuetun työllistämisen lisäämistä sekä ammatillisen kuntoutuksen ohjelman vahvistamista ja lisävarojen osoittamista kuntoutukseen. Hiljattain hyväksytty työllisyyslaki saattaa tehostaa aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tarjontaa.

               (15)Liettua on edistynyt viime vuosina työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun parantamisessa. Työmarkkinaosapuolet ovat aktiivisesti mukana uutta työlakia ja uutta sosiaalista mallia koskevissa keskusteluissa, ja hallitus on ottanut käyttöön toimintasuunnitelman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lisäämiseksi. Sen tavoitteena on parantaa työmarkkinaosapuolten valmiuksia, edistää työehtosopimusneuvotteluja ja kehittää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua kaikilla tasoilla.

               (16)Liettuan terveydenhuoltotuloksilla on edelleen huomattavan kielteinen vaikutus potentiaalisesti käytettävissä olevaan työvoimaan ja työn tuottavuuteen. Vaikka potilaita pyritään siirtämään kustannustehokkaamman terveydenhuollon piiriin, terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä haittaavat edelleen vahva tukeutuminen laitoshoitoon sekä vähäinen panostaminen ennaltaehkäisyyn ja kansanterveyden edistämiseen. Palvelujen käyttäjiltä perittävät maksut ovat erittäin suuria, erityisesti lääkkeiden tapauksessa.

               (17)Epäsuotuisa väestörakenteen kehitys merkitsee sitä, että kasvu riippuu yhä enemmän työn tuottavuudesta. Vuosina 2000–2015 työn tuottavuuden kasvuaste oli Liettuassa yksi EU:n jäsenvaltioiden korkeimmista, mutta viime aikoina kasvu on hidastunut. Liettuan julkiset investoinnit kärsivät huonosta suunnittelusta ja heikosta kytkennästä maan strategisiin tavoitteisiin. Julkinen T&K-intensiteetti kasvoi hieman EU:n keskiarvoa korkeammaksi vuonna 2015, kun taas yritysten T&K-intensiteetti on edelleen jäljessä. Vuonna 2016 hyväksyttyjen Liettuan tiede- ja innovointipolitiikan uudistusta koskevien suuntaviivojen tavoitteena on vastata tutkimus- ja innovaatioalan jatkuviin haasteisiin. Niissä vaaditaan T&K:n institutionaalisen rahoituksen uudistamista, tutkimuksen ja korkea-asteen koulutuslaitosten, tiedelaaksojen ja teknologiapuistojen yhdistämistä sekä politiikan parempaa koordinointia, valvontaa ja arviointia. Liettua on edistynyt jonkin verran vaihtoehtoisten rahoituslähteiden tukemisessa. Se on auttanut perustamaan useita riskipääoma- ja siemenpääomarahastoja. Hallitus on myös äskettäin hyväksynyt joukkosijoittamista koskevan lain.

               (18)Tuomioistuimissa vireille pantujen lahjontatapausten määrä on kasvanut viime vuosina tasaisesti, mikä osoittaa, että Liettua on lisännyt toimiaan korruption torjumiseksi. Eräillä tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuolto ja julkiset hankinnat, pienimuotoista ja korkean tason korruptiota koskevia säännöksiä ei kuitenkaan aina sovelleta käytännössä. Terveydenhuoltoala kärsii yleisestä käytännöstä maksaa lääkäreille epävirallisesti. Julkisten hankintojen alalla ei ole riittävästi avoimuutta, varsinkaan kuntatasolla. Lisäksi heikot ilmiantojärjestelyt eivät kannusta antamaan vihjeitä mahdollisista sääntöjenvastaisuuksista julkisella ja yksityisellä sektorilla. Hallitus on asettanut korruption torjunnan terveydenhuollon alalla ensisijaiseksi tavoitteeksi korruptiontorjuntaohjelmassaan. Pienentääkseen korruptioriskejä ja eturistiriitoja arvoltaan vähäisissä hankinnoissa hallitus on myös velvoittanut hankintaviranomaiset julkaisemaan verkossa tiedot käynnistetyistä tarjouskilpailuista, tarjouskilpailun voittajista ja myönnetyistä sopimuksista. Jatkuva valvonta on kuitenkin tarpeen tämän politiikan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               (19)Komissio on osana eurooppalaista ohjausjaksoa tehnyt kattavan analyysin Liettuan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Liettualle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Liettuan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (20)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä tarkoittaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2018, kun otetaan huomioon eläkejärjestelmän systeemiseen uudistukseen ja rakenneuudistusten täytäntöönpanoon liittyvät tilapäiset poikkeamat, parantaa verosäännösten noudattamista ja laajentaa veropohjaa lähteisiin, jotka ovat kasvun kannalta vähemmän haitallisia; toteuttaa toimia eläkkeisiin liittyvään julkisen talouden keskipitkän aikavälin kestävyyshaasteeseen vastaamiseksi;

               2.poistaa osaamisvajeen tehokkailla aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteillä ja aikuiskoulutuksella ja parantaa koulutustuloksia palkitsemalla laadun opetuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän suorituskykyä lisäämällä avohoitoa sekä parantamalla sairauksien ennaltaehkäisyä ja alentamalla terveydenhuollon hintaa; parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä;

               3.toteuttaa toimenpiteitä tuottavuuden lisäämiseksi tehostamalla julkisia investointeja ja vahvistamalla niiden kytkentää maan strategisiin tavoitteisiin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Liettua saa poiketa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuosina 2017 ja 2018 eläkejärjestelmän systeemisen uudistuksen perusteella myönnetyn poikkeaman verran, koska tilapäiset poikkeamat ovat voimassa kolmen vuoden ajan.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroalueen kehityksen ylläpitäminen ja vahvistaminen edellyttää jatkuvia politiikkatoimia, joilla tuetaan yksityisen ja julkisen sektorin tasapainoista sopeutusta ja lisätään talouden kasvupotentiaalia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Vaikka talouden elpyminen euroalueella on käynnissä, sitä jarruttavat viime vuosien talous- ja finanssikriisin jälkivaikutukset, muun muassa käynnissä oleva ulkoisen tasapainon palauttaminen, julkisen ja yksityisen velan suuri määrä ja siihen liittyvät velkaantuneisuuden vähentämispaineet, kansallisten työ- ja tuotemarkkinoiden hellittämättömät rakenteelliset jäykkyydet, korkea työttömyys ja heikko luottamus talouteen sekä vähäisinä pysyvät investoinnit. Maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen uudistusten täytäntöönpano ei ole tähän mennessä ollut riittävän kunnianhimoista.

               (2)Euroalue on kokonaisuutena enemmän kuin jäsentensä summa. Euroalueen talouksilla on tiiviit keskinäiset yhteydet. Tämän vuoksi on tärkeää koordinoida tiukemmin euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa sekä talous- ja rakennepolitiikkaa. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen olisi tuettava kasvua ja samalla varmistettava, ettei vaaranneta edistymistä tasapainottamisessa. Euroalueen jäsenvaltioilla on erityinen vastuu viime vuosina huomattavasti vahvistetun talouden ohjausjärjestelmän tuloksellisesta toteuttamisesta. Tämä edellyttää voimakkaampaa vertaispainetta, jotta voidaan tukea kansallisten uudistusten toteuttamista ja varovaista finanssipolitiikkaa. Lisäksi tarvitaan kansallisten uudistusten perusteellisempaa arviointia euroalueen näkökulmasta, potentiaalisten heijastusvaikutusten huomioon ottamista sekä sellaisten toimintalinjojen edistämistä, jotka ovat erityisen tärkeitä talous- ja rahaliiton toimivuuden kannalta.

               (3)Euroalueella ei ole vielä toteutettu riittävästi kunnianhimoisia rakenneuudistuksia, joilla nykyaikaistetaan talouksia ja lisätään euroalueen kilpailukykyä ja kasvupotentiaalia. Ennen kriisiä vallinneiden epätasapainojen suuruus, maiden asema suhdannekierrossa ja julkisen talouden liikkumavara vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Tilanne työmarkkinoilla on parantunut hieman, ja niiden joustavuutta lisäävät uudistukset ovat edistyneet jonkin verran. Tästä huolimatta työttömyysaste on pysynyt korkeana. Pitkäaikaistyöttömyys uhkaa vakiintua tasolleen, mikä heikentää entisestään sosiaalista tilannetta kaikkein haavoittuvimmissa maissa. Ulkoisen tasapainon palauttaminen on käynnissä, mutta edistyminen on ollut epätasaista, eikä vaihtotaseen suuria ylijäämiä ole lainkaan sopeutettu. Työ- ja tuotemarkkinoiden kunnianhimoisilla rakenneuudistuksilla voitaisiin edistää tarvittavaa talouden sopeutusta euroalueella sekä tukea kasvua niissä maissa, joissa tällaisia rakenneuudistuksia toteutetaan. Uudistukset lisäävät myös sosiaalista osallisuutta parantamalla työllisyyttä ja alentamalla kuluttajahintoja. Jos rakenneuudistukset toteutetaan yhdessä eri jäsenvaltioissa, ne tarjoavat etuja koko euroalueelle myönteisinä heijastusvaikutuksina kaupan ja rahoitusalan kanavien kautta. Tämä kannustaisi myös tekemään asianmukaisia politiikkavalintoja muissa euroalueen maissa. Tätä prosessia voidaan auttaa euroryhmässä käytävillä aihekohtaisilla keskusteluilla, joissa arvioidaan ja vertaillaan uudistustoimia ja niiden vaikutuksia koko euroalueella. Tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää oppimalla parhaista käytänteistä, sopimalla hyvien uudistusten yhteisistä periaatteista ja asettamalla vertaispainetta. Kansallisen tason sopeutusprosessien ja euroalueen toimivuuden näkökulmasta on erityisen tärkeää seurata säännöllisesti uudistuksia jäsenvaltioissa, joissa on liiallinen epätasapaino ja joiden epätasapainot edellyttävät määrätietoisia toimia.

               (4)Yksi euroalueen keskeisistä politiikkahaasteista on julkisen velan vähentäminen jatkamalla vastuullista finanssipolitiikkaa. Viime vuosien vakauttamistoimien ansiosta euroalueen julkisen talouden tilanne on parantunut, mutta finanssipolitiikan koordinointia on vielä tehostettava. Joidenkin euroalueen jäsenvaltioiden on edelleen jatkettava julkisen talouden sopeutusta vähentääkseen erittäin suurta julkista velkaansa. Toisilla taas on enemmän liikkumavaraa, ja ne voisivat käyttää sitä edistämään kotimaista kysyntää ja erityisesti investointeja, mikä tukisi sekä kotimaista että koko euroalueen kasvua. Vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin sisältyvä jousto antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea rakenteellisia uudistuksia ja investointeja siten, että noudatetaan yhteisesti sovittuja sääntöjä. Julkisen talouden strategiat eivät vielä edistä kasvua riittävän hyvin. Vaikka koordinointia on lisätty euroryhmän puitteissa, tulopuolella verojärjestelmiä on vielä varaa tehostaa, ja työn verokiilaa voidaan vielä kaventaa. Menopuolella on keskityttävä enemmän julkisiin investointeihin, jotka perustuvat asianmukaisiin kustannushyötyanalyyseihin, ja muihin julkisiin menoihin, joilla on vahva myönteinen vaikutus kasvuun. Menojen uudelleenarvioinnissa on korostettu tarvetta saada aikaan tehokkuushyötyjä julkishallinnossa. Tätä prosessia tuetaan hyvin toimivilla kansallisen finanssipolitiikan kehyksillä.

               (5)Rahoitusmarkkinoiden tilanne on euroalueella parantunut, mutta luotonanto yksityiselle sektorille on edelleen vähäistä ja rahoitusmarkkinat ovat liian pirstoutuneet. Tämä jarruttaa investointeja euroalueella. Tämän seurauksena on syntynyt suuri investointivaje, vaikka tarvittaisiin sekä aineellisia että aineettomia investointeja. EU:n investointiohjelma tarjoaa mahdollisuuksia hankkia rahoitusta tuottaviin investointeihin. Investointiohjelman ja EKP:n laajennetun arvopaperien osto-ohjelman vaikutukset ovat kuitenkin suurempia, kun niiden rinnalla toteutetaan laajemmalla rahoitussektorilla toimenpiteitä, joilla palautetaan luottovirrat, syvennetään pääomamarkkinoita ja edistetään talouden pitkäaikaista rahoitusta. Pankkiunionin toteuttaminen on käynnissä, ja sitä tuetaan yhteisen sääntökirjan soveltamisella ja johdonmukaisella sääntelyllä. Yhdennetymmät ja tehokkaammat pääomamarkkinat saisivat liikkeelle lisärahoitusta investointeja varten, vähentäisivät Euroopan talouden riippuvuutta pankeista ja tekisivät rahoitusalan rakenteista tasapainoisempia ja vakaampia.

               (6)Talous- ja rahaliiton rakennetta on vahvistettu viime aikoina, mutta nykyiset haasteet edellyttävät edistymistä sen loppuun saattamisessa. Talous- ja rahaliiton jatkokehitys edellyttää vaiheittaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät kurinalaisuus ja yhteisvastuu. Komission puheenjohtaja valmistelee yhdessä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, Euroopan parlamentin puhemiehen, Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja euroryhmän puheenjohtajan kanssa jatkotoimia, joilla parannetaan euroalueen talouden ohjausta,

               SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat euroryhmän puitteissa vuosina 2015–2016 toimia, joilla ne

               1.käyttävät vertaispainetta edistääkseen rakenteellisia uudistuksia, joilla supistetaan suurta kotimaista ja ulkomaista velkaa ja tuetaan investointeja; arvioivat säännöllisesti uudistusten toteuttamista niissä jäsenvaltioissa, joissa on vakavia epätasapainoja; jatkavat rakenneuudistusten säännöllisiä aihekohtaisia arviointeja; tekevät viimeistään keväällä 2016 päätöksiä niiden koordinointitoimien seurannasta, joilla pyritään kaventamaan työn suurta verokiilaa ja uudistamaan palvelumarkkinoita;

               2.koordinoivat julkisen talouden toimia sen varmistamiseksi, että euroalueen finanssipolitiikan kokonaisviritys vastaa kestävyyteen liittyviä riskejä ja suhdannetilannetta; käyvät viimeistään keväällä 2016 julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamisesta aihekohtaisia keskusteluja, joissa keskitytään erityisesti aineellisten ja aineettomien investointien priorisointiin kansallisella ja EU:n tasolla sekä kasvua paremmin edistäviin verojärjestelmiin; seuraavat hiljattain vahvistettujen kansallisten julkisen talouden kehysten toiminnan tuloksellisuutta;

               3.huolehtivat siitä, että Euroopan tekemän keskuspankin perusteellisen arvioinnin jatkotoimet, pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin täytäntöönpano ja yhteistä kriisinratkaisurahastoa koskevan hallitustenvälisen sopimuksen ratifiointi saatetaan oikea-aikaisesti päätökseen ja että rahasto on täysin toimintavalmis tammikuusta 2016; edistävät markkinaperusteista rahoitusta syventäviä toimenpiteitä, jotta voidaan parantaa pk-yritysten rahoituksen saantia ja kehittää vaihtoehtoisia rahoituslähteitä; kannustavat uudistamaan kansallisia maksukyvyttömyysmenettelyjä;

               4.edistävät talous- ja rahaliiton syventämistä ja osaltaan vaikuttavat talouden valvontakehyksen parantamiseen siinä yhteydessä, kun puheenjohtaja Juncker laatii tiiviissä yhteistyössä puheenjohtaja Tuskin, puhemies Schulzin, pääjohtaja Draghin ja puheenjohtaja Dijsselbloemin kanssa euroalueen talouden ohjauksen ja hallinnan parantamiseen tähtääviä jatkotoimia koskevan kertomuksen ja toteutetaan siitä seuraavia toimia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.