               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.11.2019
            COM(2019) 913 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
            {SWD(2019) 932 final}

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto totesi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti kesäkuussa 2017 ja kesäkuussa 2018, että Romanian oli havaittu vuosina 2016 ja 2017 poikenneen merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta. Kyseisten havaittujen merkittävien poikkeamien johdosta neuvosto antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017
                  2
                ja 22 päivänä kesäkuuta 2018
                  3
                suositukset, joissa suositeltiin, että Romania toteuttaa tarvittavat politiikkatoimet kyseisiin poikkeamiin puuttumiseksi. Neuvosto totesi sittemmin, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia kyseisten suositusten johdosta, ja antoi 5 päivänä joulukuuta 2017
                  4
                ja 4 päivänä joulukuuta 2018
                  5
                tarkistetut suositukset. Sittemmin neuvosto totesi, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia näidenkään suositusten johdosta.

               (2)Neuvosto totesi 14 päivänä kesäkuuta 2019, että Romaniassa oli vuonna 2018 jälleen havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Romanialle suosituksen, jossa suositeltiin, että Romania toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  6
                nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2020. Tämä vastaa vuoden 2019 osalta 1,0 prosentin ja vuoden 2020 osalta 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT).
                  7
                Romanialle suositeltiin myös, että se käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2019 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut kyseisen suosituksen pohjalta.

               (3)Komissio teki 25 päivänä syyskuuta 2019 tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin Romaniaan paikan päällä tapahtuvaa valvontaa varten asetuksen (EY) N:o 1466/97 -11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 20 päivänä marraskuuta 2019. Kyseiset havainnot julkistettiin. Komission kertomuksessa todetaan, että Romanian viranomaiset suunnittelevat toteuttavansa rakenteellista sopeutusta vasta vuodesta 2022 eivätkä näin ollen aio noudattaa 14 päivänä kesäkuuta 2019 annettua neuvoston suositusta.

               (4)Romanian viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2019 kertomuksen toimista, jotka on toteutettu 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Kertomukseen ei sisälly yksittäisten talousarvioryhmien kattavaa ennustetta eikä kunkin mainitun toimenpiteen talousarviovaikutusta. Tämän vuoksi kertomus ei vastaa neuvoston suosittamia raportointivaatimuksia. Viranomaiset toistivat kertomuksessa, että niiden vuoden 2019 tavoite on edelleen 2,8 prosentin nimellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä on sama tavoite kuin vuoden 2019 lähentymisohjelmassa. Jos tämä tavoitteena oleva nimellinen alijäämä saavutetaan, se edustaa vain marginaalista vähennystä julkisen talouden alijäämässä vuodesta 2018, vaikka talous kasvaa Romaniassa nopeasti. Vuonna 2020 viranomaisten tavoitteena on 2,9 prosentin nimellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä on suurempi kuin vuoden 2019 lähentymisohjelman tavoite eli 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan raportoitujen toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen jää 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetussa neuvoston suosituksessa esitetystä vaatimuksesta.

               (5)Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvun arvioidaan vuonna 2019 olevan 12,8 prosenttia, mikä on selvästi suurempi kuin suositeltu 4,5 prosentin kasvu (poikkeama on 2,5 % suhteessa BKT:hen). Rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun suositeltu parannus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (poikkeama on 1,8 % suhteessa BKT:hen). Näin ollen molemmat arviointiperusteet viittaavat siihen, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan. Yleisarvio vahvistaa, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan vuonna 2019.

               (6)Komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen kasvun vuonna 2020 arvioidaan olevan 11,1 prosenttia eli se on selvästi suurempi kuin suositeltu 5,1 prosentin kasvu (poikkeama on 1,8 % suhteessa BKT:hen). Rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun suositus on 0,75 prosentin parannus suhteessa BKT:hen (poikkeama on 1,6 % suhteessa BKT:hen). Näin ollen molemmat arviointiperusteet viittaavat siihen, että vaarana on vastaavan suuruinen poikkeama edellytetystä sopeutuksesta. Kokonaisarvio vahvistaa, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan vuonna 2020.

               (7)Lisäksi komission syksyn 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,6 prosenttia vuonna 2019 ja 4,4 prosenttia vuonna 2020, mikä ylittää SEUT-sopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

               (8)Edellä esitetyt havainnot johtavat päätelmään, että Romanian toimet neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 2019 antaman suosituksen johdosta ovat olleet riittämättömiä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 14 päivänä kesäkuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL C 216, 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3.

                     (4)

                        EUVL C 439, 20.12.2017, s. 1.

                     (5)

                        EUVL C 460, 21.12.2018, s. 1.

                     (6)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet nettoutetaan.

                     (7)

                        EUVL C 210, 21.6.2019, s. 1.


Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Liettuan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.11.2019
            COM(2019) 608 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus neuvoston päätökseksi
            Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluohjeiden päivittämisestä

               LIITE

               Neuvotteluohjeet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia varten

               1.Johdanto

               Cotonoun sopimusta ja sitä seuraavaa sopimusta koskevan yleisviittauksen lisäksi viitataan erityisesti muun muassa seuraaviin seikkoihin:

               ·Osapuolet sitoutuvat edistämään ja jouduttamaan AKT-valtioiden taloudellista, kulttuurista ja yhteiskunnallista kehitystä, jolla voidaan edistää rauhaa, vaurautta ja turvallisuutta sekä vakaata ja demokraattista poliittista ympäristöä.

               ·Osapuolet sitoutuvat kunnioittamaan ihmisoikeuksia, mukaan lukien työntekijöiden perusoikeudet, demokratian periaatteet ja oikeusvaltioperiaate, jotka ovat AKT–EU-kumppanuuden olennainen osa, sekä sitoutuvat hyvään hallintotapaan, joka on AKT–EU-kumppanuuden perusosa.

               ·Osapuolet sitoutuvat tiettyihin kansainvälisesti sovittuihin periaatteisiin ja sääntöihin, joilla edistetään molemminpuoliseen tukeen perustuvaa suhdetta kaupan ja kestävän kehityksen välillä, mukaan lukien tuki kestävän kehityksen Agenda 2030 ‑toimintaohjelmalle (Agenda 2030) ja sen kestävän kehityksen tavoitteille sekä YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimukselle.

               ·Osapuolet sitoutuvat keskittämään kumppanuutensa köyhyyden vähentämisen ja lopulta poistamisen tavoitteeseen kestävän kehityksen tavoitteen ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevan tavoitteen mukaisesti ja sen vuoksi kehittämään AKT-valtioiden ja EU:n taloudellista ja kaupallista yhteistyötä nojaten AKT-valtioissa jo käynnistettyihin alueellista yhdentymistä koskeviin aloitteisiin.

               ·AKT-valtioiden ja EU:n taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön tavoitteena on edistää AKT-valtioiden sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen ottaen asianmukaisesti huomioon niiden poliittiset valinnat ja ensisijaiset kehitystavoitteet, erityisesti niiden omat köyhyydenvähentämisstrategiat (esimerkiksi köyhyyden vähentämisen strategiaohjelmat), ja näin tukea kestävää kehitystä ja köyhyyden vähentämistä AKT-valtioissa.

               ·Osapuolet sitoutuvat tukemaan AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymisprosessia ja edistämään alueellista yhdentymistä keskeisenä keinona AKT-valtioiden yhdentymiselle maailmantalouteen.

               ·Osapuolet sitoutuvat lujittamaan taloudellista ja kaupallista yhteistyötä sekä kehittämään välilleen uuden kaupankäynnin dynamiikan helpottaakseen AKT-valtioiden siirtymistä vapaaseen maailmantalouteen.

               ·Osapuolet sitoutuvat ottamaan huomioon AKT-valtioiden ja -alueiden erilaiset tarpeet ja erilaisen kehitystason.

               ·Osapuolet sitoutuvat noudattamaan Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa niille asetettuja velvollisuuksia ja edistämään WTO:n tavoitteita.

               ·Osapuolten yhteisenä tavoitteena on lisätä yhteistyötä kaikilla kaupan kannalta merkittävillä aloilla ja saavuttaa tavara- ja palvelukaupan vapauttaminen asteittain ja vastavuoroisesti WTO:n sääntöjen mukaisesti, ottaen huomioon AKT-valtioiden kehitystaso ja niiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet.

               ·Osapuolet sitoutuvat varmistamaan, että Cotonoun sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen puitteissa toteutetut toimet ja talouskumppanuussopimusten puitteissa toteutetut toimet vahvistavat toisiaan.

               2.Sopimuksen luonne ja soveltamisala

               Talouskumppanuussopimuksilla pyritään edistämään AKT-valtioiden sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen niin, että niiden poliittiset valinnat ja ensisijaiset kehitystavoitteet otetaan asianmukaisesti huomioon ja siten tuetaan kestävää kehitystä ja köyhyyden poistamista AKT-valtioissa.

               Cotonoun sopimuksen 36 artiklan 1 kohdan määräysten ja uuden AKT–EU-kumppanuussopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen nojalla neuvottelujen tavoitteena on vahvistaa AKT-valtioiden alaryhmien kanssa talouskumppanuussopimuksia Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 3 kohdan määräysten ja uuden AKT–EU-kumppanuussopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti, AKT-valtioiden alueellinen yhdentymisprosessi huomioon ottaen.

               Talouskumppanuussopimuksilla on pyrittävä edistämään tiiviimpää taloudellista yhdentymistä osapuolten välillä poistamalla asteittain esteitä niiden välisestä kaupasta ja lisäämällä yhteistyötä kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla, kaikilta osin WTO:n määräyksiä noudattaen.

               Talouskumppanuussopimusten on oltava johdonmukaisia Cotonoun sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen tavoitteiden ja periaatteiden kanssa, erityisesti sen 3 osan II osaston määräysten kanssa. Talouskumppanuussopimuksista käytävissä neuvotteluissa on sen vuoksi otettava huomioon osapuolten erilainen kehitystaso ja AKT-valtioiden erityiset taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet sekä niiden edellytykset mukauttaa taloutensa vapauttamisprosessiin.

               3.Tavarakauppa

               3.1.Tarkoitus

               Talouskumppanuussopimuksilla on pyrittävä perustamaan osapuolten välisiä vapaakauppa-alueita Cotonoun sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen kehitystavoitteiden perusteella, WTO:n määräysten mukaisesti. Niin ollen seuraavat markkinoillepääsyn edellytykset ovat käytettävissä ainoastaan kyseisten talouskumppanuussopimusten puitteissa.

               3.2.Tuontitullit

               ·Tuonti Euroopan unioniin

               Talouskumppanuussopimukset perustuvat Cotonoun sopimuksessa ja sitä seuraavassa sopimuksessa määrättyihin markkinoillepääsyn edellytyksiin, ja niillä parannetaan näitä edellytyksiä vielä lisää. Erityisjärjestelyt tullien poistamisen jatkamista varten on vahvistettava neuvottelujen kuluessa ottaen huomioon AKT-valtioiden olemassa olevat ja mahdolliset vienti-intressit sekä kaupan vapauttamistoimenpiteiden vaikutukset erityisesti AKT-valtioiden alueellisen yhdentymisen osalta.

               ·Tuonti AKT-valtioihin

               Kehityksen edistämistä alueellisen taloudellisen yhdentymisen ja soveltuvien toimintaperiaatteiden kautta koskevan ensisijaisen tavoitteen mukaisesti neuvottelujen tavoitteena on 1) tullien poistaminen EU:sta tulevassa tuonnissa pääosin kaikesta kaupasta siirtymäkauden kuluessa, ja 2) kaikkien maksujen, jotka vaikuttavat tullien kanssa samalla tavalla, kumoaminen talouskumppanuussopimusten tullessa voimaan.

               Tullien poistamisen aikataulussa sekä lopullisessa tuotekattavuudessa, joihin kaupan vapauttaminen AKT-valtioissa kohdistuu, otetaan huomioon AKT-valtioiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet sekä niiden edellytykset mukauttaa taloutensa vapauttamisprosessiin. Sen vuoksi siirtymäkautta, jonka on oltava Cotonoun sopimuksen, sitä seuraavan sopimuksen ja WTO:n sääntöjen tavoitteiden mukainen, sovelletaan joustavasti, jotta voidaan ottaa huomioon asianomaisten AKT-valtioiden erityiset rajoitteet. Samaa joustoa sovelletaan tuotekattavuuteen sekä AKT-valtioiden tekemien vapauttamista koskevien sitoumusten aikatauluun ja rytmiin.

               Tässä yhteydessä osapuolet selvittävät tapauskohtaisesti vientitukimekanismien mahdollisia vaikutuksia kaupan vapauttamisprosessiin.

               Edellä todetusta huolimatta AKT-valtiot myöntävät Euroopan unionille ajankohdasta riippumatta vähintään suosituimmuuskohtelun tasoisen kohtelun. Tämä ei koske myönnytyksiä, joita on tehty AKT-valtioiden välillä tai joita AKT-valtiot ovat tehneet muille kehitysmaille alueellisten sopimusten tai muiden sellaisten kauppaa koskevien määräysten puitteissa, jotka sopivat yhteen WTO:n vaatimusten kanssa.

               Neuvottelujen aikana ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla sekä Cotonoun sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen puitteissa tehdyt sopimukset kiinnitetään huomiota Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden erityisiin etuihin. Tältä osin talouskumppanuussopimuksissa voidaan etenkin määrätä kyseisten alueiden tuotteita suosivista erityistoimenpiteistä, joiden avulla tuotteet pyritään integroimaan lyhyellä aikavälillä alueen sisäiseen kauppaan, WTO:n määräysten mukaisesti.

               AKT-valtioiden olisi ainakin pyrittävä ulottamaan Euroopan unionille myönnetty kohtelu automaattisesti koskemaan kaikkia muita asianomaisen talouskumppanuussopimuksen osapuolia, mieluiten ennen Euroopan unionin kanssa käytävän kaupan vapauttamista.

               Jos kaupan vapauttamisesta seuraa vakavia vaikeuksia, AKT-valtiot voivat Euroopan unionia kuullen keskeyttää väliaikaisesti vapauttamisaikataulun soveltamisen ja tarvittaessa mukauttaa tahtia, jolla vapaakauppa-alueen muodostamiseen edetään, kaikilta osin WTO:n määräyksiä noudattaen.

               Kaupan vapauttamista koskevat AKT-valtioiden suunnitelmat ja aikataulut ovat osa talouskumppanuussopimuksia. Sopimukseen sisällytetään asiaankuuluvat tuoteluettelot sekä tullien poistamista koskevat aikataulut. Luettelot ja aikataulut vahvistetaan neuvottelujen aikana.

               ·Perustullit

               Perustulleja, joihin sovittuja alennuksia on määrä soveltaa, ovat suosituimmuustullit, joita AKT-valtiot ovat tosiasiallisesti soveltaneet talouskumppanuussopimusten allekirjoituspäivänä. Ne määritellään kuhunkin talouskumppanuussopimukseen liitetyssä luettelossa.

               3.3.Yleiset määräykset

               Vientitullit. Kaikki sopimuspuolten välisessä kaupassa sovellettavat vientitullit poistetaan noudattaen sovittua aikataulua, jonka kattama aika on enintään kymmenen vuotta.

               Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet, joita sovelletaan vientiin tai tuontiin osapuolten välisessä kaupassa, poistetaan talouskumppanuussopimusten tullessa voimaan.

               Kansallinen kohtelu ja verotoimenpiteet. Talouskumppanuussopimuksiin sisällytetään kansallista kohtelua koskeva vakiomääräys, jolla varmistetaan osapuolten tuotteille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin vastaaville kotimaisille tuotteille. Jo olemassa olevat syrjivät sisäiset verotoimenpiteet tai verotuskäytännöt poistetaan talouskumppanuussopimusten voimaantulosta lukien.

               Verotusta koskeva poikkeuslauseke. Talouskumppanuussopimuksiin sisältyy verotusta koskeva poikkeuslauseke Cotonoun sopimuksen 52 artiklan ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asiaankuuluvan verotusta koskevaa poikkeuslauseketta koskevan määräyksen mukaisesti.

               Erilaiset aikataulut. Silloin, kun se on asianomaisten AKT-alueiden yhdentymistavoitteiden mukaista, talouskumppanuussopimuksiin sisällytetään toisistaan poikkeavia kaupan vapauttamisen aikatauluja ottaen huomioon asianomaisten AKT-valtioiden kehitystaso sekä alueella mahdollisesti esiintyvät erot yhdentymisen asteessa, alueen sisäisen yhdentymisprosessin mukaisesti.

               Elintarviketurvalauseke. Sopimukseen sisällytetään elintarviketurvan parantamiseen tähtääviä määräyksiä WTO:n sääntöjen mukaisesti.

               Suojatoimet. Suojalausekemääräyksiä sovelletaan asiaankuuluvien WTO:n määräysten mukaisesti.

               Polkumyynti. Jos osapuoli havaitsee toisen osapuolen harjoittavan kaupankäynnissä GATT-sopimuksessa tarkoitettua vahingollista polkumyyntiä tai tukien myöntämistä, se voi ryhtyä tarkoituksenmukaisiin toimiin kyseistä käytäntöä vastaan GATT:n/WTO:n sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti. Tässä yhteydessä Euroopan unioni kiinnittää erityistä huomiota asianomaisten AKT-valtioiden erityiseen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen tilanteeseen.

               Vallitsevan tilan säilyttäminen. Osapuolet sopivat, ettei kumpikaan ota käyttöön uusia tulleja tai korota olemassa olevia tulleja tai ota käyttöön uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä alueellisen ryhmittymän ja EU:n välisten sopimusten voimaantulon jälkeen.

               Avoimuus. Osapuolten on ilmoitettava toisilleen tullitariffinsa ja kaikki siihen myöhemmin tehdyt muutokset.

               Poikkeuslauseke. Sopimukseen sisällytetään poikkeuksia koskeva vakiolauseke, jonka nojalla sallitaan toimenpiteisiin ryhtyminen esimerkiksi yleisen järjestyksen suojan, yleisen eläinten tai kasvien elämän tai terveyden, ehtyvien luonnonvarojen säilyttämisen tai muun vastaavan perusteella edellyttäen, että toimenpiteet ovat WTO:n määräysten mukaisia.

               Tavaroiden luokittelu. Osapuolten välisessä kaupassa tavarat luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaisesti.

               3.4.Alkuperäsäännöt, hallinnollinen yhteistyö ja taloudellinen vastuu

               Alkuperäsääntöjä, hallinnollista yhteistyötä ja taloudellista vastuuta koskevat neuvottelut perustuvat etuuskohteluun oikeuttaviin alkuperää koskeviin Euroopan unionin vakiosääntöihin sekä kunkin talouskumppanuussopimuksen mukaan voimassa oleviin alkuperäsääntöihin. Tässä yhteydessä Euroopan unioni arvioi mahdolliset alkuperäsääntöjen muuttamista koskevat pyynnöt, joita AKT-valtiot ovat esittäneet voimassa olevien sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja AKT-valtioiden nykyisen markkinoillepääsyn parantamiseksi.

               Sopimuksessa annetaan osapuolille valtuudet toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä hallinnollisen yhteistyön puuttumisen tai huonon hallinnoinnin takia. Etuuskohteluun oikeutetun tuonnin huonoon hallinnointiin liittyvän tullitulojen menetyksen osalta voitaisiin määritellä asianmukaisia toimenpiteitä laaja-alaisella neuvoston päätöksellä.

               3.5.Tulli, kaupan helpottaminen ja petostentorjunta

               Neuvotteluilla tähdätään kaikkien tuontia ja vientiä koskevien vaatimusten ja menettelyjen yksinkertaistamiseen erityisesti tullimenettelyjen, tuontilisensoinnin, tullausarvojen määrittämisen, passitussääntöjen ja kuljetusta edeltävän tutkinnan osalta korkeimpien kansainvälisten standardien ja kaupan helpottamista koskevan WTO:n sopimuksen määräysten mukaisesti. Sopimukseen sisältyy pöytäkirja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa. Siihen sisältyy myös petosten torjuntaa koskeva lauseke tullietuuksien väärinkäytön estämiseksi.

               4.Palvelukauppa ja investoinnit

               4.1.Soveltamisala

               Sopimuksessa määrätään palvelukaupan ja investointien asteittaisesta ja vastavuoroisesta vapauttamisesta tavoitteena varmistaa yhtäläiset markkinoillepääsyn mahdollisuudet asiaa koskevien WTO:n sääntöjen, erityisesti GATS-sopimuksen V artiklan, mukaisesti asianomaisten AKT-valtioiden kehitystaso huomioon ottaen. Sopimuksissa määrätään, että audiovisuaalisia palveluja käsitellään erikseen osapuolten välisissä kulttuurialan yhteistyötä ja kumppanuutta koskevissa sopimuksissa. Kyseisillä sopimuksilla taataan Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille sekä AKT-valtioille mahdollisuus säilyttää kykynsä ja kehittää edelleen kykyään määritellä oma kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikkansa ja toteuttaa sitä kulttuurisen monimuotoisuutensa säilyttämiseksi samalla tunnustaen, säilyttäen ja edistäen AKT-valtioiden kulttuuriarvoja ja -identiteettejä kulttuurien välisen vuoropuhelun lisäämiseksi parantamalla mahdollisuuksia päästä kyseisten maiden kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen markkinoille Cotonoun sopimuksen 27 artiklan määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti.

               Osapuolet sopivat, ettei kumpikaan ota käyttöön uusia tai syrjivämpiä toimenpiteitä sen jälkeen, kun alueellisen ryhmittymän ja Euroopan unionin väliset sopimukset ovat tulleet voimaan.

               Vapauttamisprosessi toteutetaan toispuolisesti. AKT-valtioille varataan tietty joustovara ottaen huomioon niiden yleinen ja sektori- ja alasektorikohtainen kehitystaso palvelukaupan yleissopimuksen ja siinä erityisesti kehitysmaiden osallistumista kaupan vapauttamista koskeviin sopimuksiin koskevien määräysten mukaisesti.

               Euroopan unionin osalta siirtymäkauden pituus on enintään kymmenen vuotta.

               AKT-valtioiden osalta sovelletaan joustavalla tavalla Cotonoun sopimuksen, sitä seuraavan sopimuksen ja WTO:n sääntöjen tavoitteiden mukaista siirtymäkautta asianomaisten AKT-valtioiden erityisrajoitteiden huomioon ottamiseksi.

               Ne AKT-valtiot, jotka ovat jonkin talouskumppanuussopimuksen jäseniä, sitoutuvat soveltamaan keskenään järjestelyjä, jotka ovat vähintään samantasoisia kuin niiden Euroopan unioniin soveltamat järjestelyt.

               Talouskumppanuussopimuksissa vahvistetaan Cotonoun sopimuksen 42 artiklan määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti tehdyt sitoumukset.

               4.2.Käytännön järjestelyt

               Neuvotteluja voidaan siirtää AKT-valtioiden erityisten taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien rajoitteiden sitä vaatiessa. Tällöin osapuolet arvioivat tilanteen kehittymistä säännöllisesti talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen kuluessa. Osapuolet varmistavat, että neuvottelujen valmisteluvaihe hyödynnetään aktiivisesti neuvottelujen valmistelemiseksi, erityisesti tarjoamalla tarkoituksenmukaista tukea palvelujen kehittämiseksi Cotonoun sopimuksen, erityisesti sen 41 artiklan 5 kohdan määräysten, ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti.

               5.Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet

               Talouskumppanuussopimuksissa vahvistetaan uudelleen Cotonoun sopimuksen liitteessä II olevan 12 artiklan ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen puitteissa tehdyt sitoumukset.

               Rahoitusmarkkinoiden vahvistamiseksi ja kehittämiseksi osapuolet pyrkivät neuvottelemaan pääomamarkkinoiden avaamisesta pidemmälle suorien sijoitusten lisäksi voimassa olevia valuuttasopimuksia noudattaen ja ottaen huomioon tarpeen kehittää asianmukainen sääntelykehys.

               Sopimuksiin sisällytetään lauseke, jossa määrätään tämän luvun mahdollisesta tarkistamisesta sen varmistamiseksi, että talouskumppanuussopimusten ja muiden asiaa koskevien sopimusten puitteissa sovitut velvoitteet, GATS-sopimuksen mukaiset sitoumukset mukaan lukien, ovat keskenään johdonmukaisia.

               6.Kauppaan liittyvät alat

               6.1.Yleistä

               Talouskumppanuussopimuksissa vahvistetaan uudelleen Cotonoun sopimuksen
                  1
                ja sitä seuraavan sopimuksen puitteissa tehdyt sitoumukset erityisesti kilpailupolitiikan, teollis -ja tekijänoikeuksien suojan (mukaan lukien maantieteelliset merkinnät), standardoinnin ja varmentamisen, terveys- ja kasvinsuojelutoimien, kaupan ja ympäristön, kaupan ja työelämän normien, kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun osalta. Näitä määräyksiä tarkastellaan uudelleen tulevien monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten valossa.

               6.2.Erityisalat

               Lisäksi seuraavaa sovelletaan asianomaisiin aloihin:

               Investoinnit. Kestävää kehitystä koskevan tavoitteen mukaisen köyhyyden vähentämiseen ja lopulta poistamiseen tähtäävän tavoitteen mukaisesti (ja Cotonoun sopimuksen 1, 29 ja 75–78 artikla ja liite II ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomainen määräys huomioon ottaen) osapuolet sopivat vahvistavansa sääntelykehyksen, jolla helpotetaan, tehostetaan ja edistetään osapuolten yhteisen edun mukaisia kestäviä investointeja. Tämä kehys perustuu syrjimättömyyden, avoimuuden ja vakauden periaatteille.

               Investointisuojaa koskevista määräyksistä voidaan neuvotella, jos molemmat osapuolet määrittelevät ne neuvoteltavaksi asiaksi ja niihin sovelletaan myös muita maa- tai aluekohtaisia neuvotteluohjeita. Määräyksillä tuetaan parhaita asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tai kahdenvälisesti saavutettuja tuloksia. Määräyksillä olisi varmistettava investoijien ja investointien vahva suoja samalla, kun säilytetään täysin osapuolten oikeus toteuttaa alueellaan sääntelyä oikeutettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

               Julkiset hankinnat. Talouskumppanuussopimuksilla pyritään takaamaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja menettelyjen täysi avoimuus kaikilla hallinnon tasoilla julkisia hankintoja koskevaa sopimusta (WTO) noudattaen. Lisäksi osapuolet pyrkivät asteittain vapauttamaan julkisten hankintojen markkinansa syrjimättömyyden periaatetta noudattaen ja kehitystasonsa huomioon ottaen.

               Standardit, tekniset määräykset ja vaatimustenmukaisuuden arviointi. Talouskumppanuussopimuksiin olisi sisällyttävä kaupan teknisiä esteitä kattavasti käsittelevä luku, joka perustuu WTO:n sopimukseen kaupan teknisistä esteistä ja on sitä laajempi.

               Terveys- ja kasvinsuojeluvaatimukset. Talouskumppanuussopimuksiin olisi sisällyttävä terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia kattavasti käsittelevä luku, joka perustuu WTO:n sopimukseen terveys- ja kasvinsuojelutoimista.

               Tietosuoja. Talouskumppanuussopimuksissa asetetaan tavoite poistaa henkilötietojen suojan puutteesta johtuvat henkilötietojen vapaan liikkuvuuden esteet osapuolten väliltä muun muassa tiedon- ja asiantuntijavaihdon avulla.

               Teollis- ja tekijänoikeudet. Talouskumppanuussopimuksilla olisi luotava riittävä, tasapainoinen ja tehokas suojan taso ja annettava yksityisoikeudellista täytäntöönpanoa ja tullivalvontaa koskevat määräykset teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, mukaan lukien maantieteelliset merkinnät.

               Kauppa ja kilpailu. Talouskumppanuussopimuksilla olisi pyrittävä minimoimaan kilpailun vääristymät kilpailupolitiikkaa, tukia ja valtion omistamia yrityksiä koskevilla määräyksillä. Määräykset eivät haittaa julkisten palvelujen tarjontaa.

               Kauppa ja kestävä kehitys. Talouskumppanuussopimusten olisi noudatettava asiaankuuluvia kansainvälisesti sovittuja periaatteita ja sääntöjä, jotka koskevat työtä (mukaan lukien syrjimättömyys sukupuolen osalta), kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyviä ympäristönäkökohtia, mukaan lukien kestävä kalastus, ja ilmastonmuutosta, erityisesti Pariisin sopimusta. Talouskumppanuussopimuksissa olisi oltava määräykset kyseisten sääntöjen tosiasiallista täytäntöönpanoa ja seurantaa varten sekä mekanismi osapuolten välillä ilmenevien mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi.

               Maataloutta koskeva vuoropuhelu. Ottaen huomioon maatalousalan merkitys AKT-valtioiden sosioekonomiselle kehitykselle ja elintarviketurvalle talouskumppanuussopimuksissa voidaan määrätä maataloutta koskevasta vuoropuhelusta (maatalousalan kumppanuus), jossa käsiteltäviä aiheita voivat olla esimerkiksi hyödykkeet ja alueelliset arvoketjut, uusien tekniikoiden käyttö ja kestävät elintarvikejärjestelmät.

               6.3.Täytäntöönpano

               Talouskumppanuussopimusneuvosto (katso jäljempänä oleva 8 kohta), jota avustaa kokeneista teknisistä asiantuntijoista koostuva yhteinen täytäntöönpanokomitea, valvoo näiden määräysten täytäntöönpanoa. Yhteinen täytäntöönpanokomitea kokoontuu säännöllisesti vähintään kerran vuodessa. Se laatii vuosiraportit, joissa arvioidaan tapahtunutta edistymistä ja esitetään suosituksia toimenpiteiksi uusien tulosten saavuttamista varten, mukaan lukien kehitysyhteistyötä koskevat määräykset Cotonoun sopimuksen määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti.

               7.Täydentävyys

               Talouskumppanuussopimukset ja AKT-kumppaneiden kehitysstrategiat (erityisesti köyhyyden vähentämisstrategiat) tukevat toisiaan. Talouskumppanuussopimusten tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi AKT-osapuolet sitoutuvat liittämään talouskumppanuussopimukset kokonaisuudessaan osaksi kehitysstrategioitaan ja samoin EU sitoutuu liittämään ne osaksi omia kehitysyhteistyön strategioitaan. Tämä tarkoittaa tuen lisäämistä yksityisen sektorin kehittämiseen, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, sukupuoliulottuvuus mukaan lukien. Ne sitoutuvat kohdentamaan myös riittävästi resursseja tähän tarkoitukseen maa- ja alueohjelmien puitteissa Cotonoun sopimuksen asiaankuuluvien määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti.

               8.Institutionaalinen rakenne

               Kutakin talouskumppanuussopimusta varten perustetaan yhteinen talouskumppanuussopimusneuvosto, joka suorittaa seuraavat tehtävät:

               –talouskumppanuussopimuksen moitteettoman toiminnan takaaminen,

               –osapuolten välisen taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön kehityksen tarkkaileminen,

               –sopivien keinojen etsiminen talouskumppanuussopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla mahdollisesti esiintyvien vaikeuksien ehkäisemiseksi erityisesti talouskumppanuussopimuksen kehitystavoitteiden saavuttamisen osalta,

               –mielipiteiden vaihtaminen ja suositusten antaminen taloudelliseen ja kaupalliseen yhteistyöhön liittyvissä yhteisesti tärkeissä asioissa, mukaan lukien myöhemmät toimet talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanemiseksi asianmukaisesti ja erityisesti tarve kehitysyhteistyöhön Cotonoun sopimuksen asiaankuuluvien määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti.

               Talouskumppanuussopimusneuvoston kokousten sisältö, tiheys, asialista ja pitopaikka sovitaan osapuolten välisillä neuvotteluilla.

               Talouskumppanuussopimusneuvostolla on valtuudet päättää kaikista talouskumppanuussopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista. Se raportoi Cotonoun sopimuksen 15 artiklan määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti perustetulle ministerineuvostolle koko AKT-valtioiden ryhmän ja Euroopan unionin yhteistä etua koskevista asioista.

               Talouskumppanuussopimuksessa olisi määrättävä kansalaisyhteiskunnan säännöllisistä kuulemisista ja sen kanssa käytävästä vuoropuhelusta.

               9.Loppumääräykset

               Talouskumppanuussopimuksiin sisällytetään

               –riitojen ratkaisua koskeva luku ja sopimuksen täyttämättä jättämistä koskeva lauseke, mukaan lukien määräykset, jotka vastaavat Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklaa ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaista määräystä. Kauppaa tai kaupan alaan liittyviä asioita koskevat riitojenratkaisumääräykset eivät vaikuta WTO:n sääntöjen, erityisesti riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen, mukaisiin osapuolten oikeuksiin ja velvollisuuksiin;

               –tulevaa kehitystä koskeva lauseke, jossa määrätään, että talouskumppanuussopimuksia voidaan laajentaa, erityisesti niihin liittymisen kautta, tai niitä voidaan yhdistää keskenään alueellisen yhdentymisen edetessä;

               –sopimusten voimaantuloa, (rajoittamatonta) kestoa, purkamista ja irtisanomiseen vaadittavaa ilmoitusta koskeva lauseke sekä alueellista soveltamista koskeva lauseke.

               Talouskumppanuussopimuksissa osapuolilla tarkoitetaan AKT-osapuolen osalta alueellista ryhmittymää tai sen jäsenvaltioita tai alueellista ryhmittymää ja sen jäsenvaltioita niiden toimivaltojen mukaisesti. Talouskumppanuussopimuksia sovelletaan myös kaikkien sellaisten valtiollisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka toimivat osapuolten alueella.

               10.Neuvottelujen rakenne ja järjestäminen

               Cotonoun sopimuksen asiaankuuluvien määräysten ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomaisen määräyksen mukaisesti neuvotteluajanjaksoa hyödynnetään myös valmiuksien kehittämiseen AKT-valtioiden julkisella ja yksityisellä sektorilla tarkoituksena parantaa niiden kykyä määritellä ja panna täytäntöön tarkoituksenmukaiset alueelliset ja monenväliset kauppastrategiat ja -politiikat. Tähän kuuluu toimenpiteitä kilpailukyvyn kasvattamiseksi, alueellisten organisaatioiden vahvistamiseksi ja alueellista kaupallista yhdentymistä koskevien aloitteiden tukemiseksi, tarvittaessa auttaen talousarvion sopeuttamisessa ja julkisen talouden uudistamisessa, sekä infrastruktuurin parantamiseksi ja investointien lisäämiseksi. Toimenpiteitä valvovat alueelliset neuvotteluja valmistelevat työryhmät. Tällaisen työryhmän perustavat asianomainen talouskumppanuussopimusneuvotteluissa mukana oleva alueellinen ryhmittymä ja Euroopan unioni yhdessä neuvottelujen alussa. Alueelliset neuvotteluja valmistelevat työryhmät tekevät muun muassa ehdotuksia, joita tarkastellaan Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välisessä kansallista ja alueellista ohjelmointia koskevassa vuoropuhelussa.

               Perustetaan tarkoituksenmukaisia järjestelmiä, jotta EU:n ja AKT-valtioiden valtiosta riippumattomat toimijat saavat tietoa ja tulevat kuulluiksi neuvottelujen sisällöstä ja jotta varmistetaan AKT-valtioiden ja EU:n välillä käynnissä olevien vuoropuhelujen koordinointi.

                     (1)

                        Cotonoun sopimuksen 45–51 ja 78 artikla ja sitä seuraavan sopimuksen, kun sitä aletaan soveltaa, asianomainen määräys.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.11.2019
            COM(2019) 608 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluohjeiden päivittämisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               EU on neuvotellut talouskumppanuussopimuksia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) kanssa vuosina 2002–2014. EU on käynyt kyseiset neuvottelut neuvoston 12. kesäkuuta 2002 antamien laajan valtuutuksen ja neuvotteluohjeiden (9930/02) pohjalta.

               Tehdyt ja täytäntöönpannut sopimukset koskevat nykyisin kuitenkin useimmissa tapauksissa vain tavarakauppaa eri seikoista, esimerkiksi kumppanin valmiuksiin liittyvistä rajoitteista, johtuen. Sopimuksiin ei sisällytetty muita aloja (kuten palveluja, investointeja ja kauppaan liittyviä kysymyksiä), mutta ne mainittiin tulevaa tarkastelua varten erikseen niin kutsutuissa uudelleentarkastelulausekkeissa. Tämän vuoksi nyt voimassa olevat talouskumppanuussopimukset eivät täysin vastaa kaupan realiteetteja 2000-luvulla eivätkä EU:n ja asianomaisten kumppanimaiden etuja.  Sen vuoksi on mahdollista, että tulevina vuosina on syytä ”syventää” sopimuksia siten, että ne koskevat myös muun muassa palveluja, investointeja, kauppaa ja kestävää kehitystä, teollis- ja tekijänoikeuksia, kilpailupolitiikkaa ja julkisia hankintoja.

               Nykytilanteessa on olemassa seitsemän erilaista AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtyä talouskumppanuussopimusta. Ne ovat voimassa 31 maassa.

               Niistä viisi maata, jotka nyt soveltavat väliaikaista talouskumppanuussopimusta itäisessä ja eteläisessä Afrikassa (ESA-valtiot) (Mauritius, Madagaskar, Seychellit, Zimbabwe ja hiljattain Komorit) ovat pyytäneet neuvottelujen aloittamista uudelleentarkastelulausekkeen nojalla. Tavoitteena on laatia kattava sopimus, joka auttaa maita hyödyntämään globaalien arvoketjujen tarjoamia mahdollisuuksia. Neuvottelut tällaisesta kattavasta sopimuksesta aloitettiin 2. lokakuuta 2019 Mauritiuksessa.

               Tulevat neuvottelut AKT-valtioiden ja -alueiden, mukaan lukien ESA-valtiot, kanssa on tarkoitus käydä neuvoston vuonna 2002 vahvistamien neuvotteluohjeiden mukaisesti, jotka on liitetty sen antamaan neuvottelujen avaamista koskevaan valtuutukseen. Nykyiset vuoden 2002 neuvotteluohjeet ovat jo kokonaisvaltaiset, ja ne kattavat lähes kaikki kauppaan liittyvät alat. Niiden sanamuoto on kuitenkin osittain vanhentunut, ja kun kauppa kehittyy maailmanlaajuisesti, ne eivät ole riittävän johdonmukaiset suhteessa EU:n viimeaikaisiin politiikka-aloitteisiin ja prioriteetteihin, kuten kauppapolitiikan ja kestävän kehityksen politiikan vahvistamiseen.

               Tästä syystä neuvosto pyysi päivittämään vuonna 2002 hyväksyttyjä neuvotteluohjeita, jotta niiden sanamuoto ja sisältö vastaisivat kauppaan liittyvien alojen viimeaikaista kehitystä ja toimintapolitiikkaa, erityisesti Euroopan komission vuonna 2015 antamaa tiedonantoa ”Kaikkien kauppa” mutta myös Agendaa 2030 ‑toimintaohjelmaa ja sen 17:ää keskeistä kestävän kehityksen tavoitetta sekä ilmaston muutoksen torjumista koskevaa Pariisin sopimusta, jonka kansainvälinen yhteisö hyväksyi vuonna 2015.

               Sen vuoksi tämä aloite on panos tiedonannon ”Kaikkien kauppa” täytäntöönpanoon, ja samalla siinä otetaan huomioon Cotonoun sopimuksen jälkeistä kumppanuussopimusta koskevat käynnissä olevat neuvottelut. Aloite liittyy myös Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssiin, jonka komission puheenjohtaja lanseerasi syyskuussa 2018, ja ulkoiseen investointiohjelmaan, joka on allianssin tärkeä osa.

               Tämän aloitteen välittömänä tavoitteena on laatia komissiolle AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia varten EU:n nykyistä neuvottelukäytäntöä vastaavat ajantasaiset neuvotteluohjeet, joilla varmistetaan, että mahdollisissa tulevissa AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa käytävissä neuvotteluissa otetaan huomioon kaupan nykyiset haasteet.

               Yleisenä tavoitteena on neuvotella AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa ajantasaiset ja nykyaikaiset kauppasopimukset, joilla edistetään kauppaa ja investointeja ja tuetaan kyseisiä maita niiden yhdentymisessä maailmantalouteen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Edellä esitetyt tavoitteet ovat yhdenmukaiset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) kanssa, jonka mukaan EU:n tulisi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä
                     1
                  .

                  Tavoitteet ovat myös kokonaisuudessaan Cotonoun sopimuksen tavoitteiden ja sen edistämien yleisten periaatteiden mukaisia.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tavoitteet ovat yhdenmukaisia EU:n muiden politiikkojen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artiklan 4 kohta yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

                  Mainitun 207 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto tekee 207 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten neuvottelemista ja tekemistä koskevat ratkaisunsa määräenemmistöllä.

                  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut.

                  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

                  Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen osalta neuvosto on jo valtuuttanut neuvottelujen aloittamisen ja antanut komissiolle neuvotteluohjeet vuonna 2002. On kuitenkin tarpeen päivittää neuvotteluohjeet uusien neuvottelujen rajaamiseksi aiempaa tarkemmin siten, että otetaan huomioon EU:n politiikka-aloitteet ja prioriteetit kaupan kehittyessä maailmanlaajuisesti. Tämä muun muassa tarkoittaa sitä, että neuvotteluohjeissa on otettava huomioon EU:n nykyiset pyrkimykset sisällyttää tekemiinsä sopimuksiin työ- ja ympäristönäkökohtia koskevat kansainvälisesti hyväksytyt periaatteet ja säännöt, mukaan lukien kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030 ja Pariisin ilmastosopimusta koskevat viittaukset. Lisäksi nykyisissä neuvotteluohjeissa ei tule esille se, että tarvitaan määräykset kyseisten sääntöjen tosiasiallista täytäntöönpanoa ja seurantaa varten sekä mekanismi osapuolten välillä tällä alalla ilmenevien mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi.

                  Sen vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto hyväksyy päätöksen SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan nojalla EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta (SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohta).

               •Suhteellisuusperiaate

                  Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluohjeiden päivittämisestä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten tulevaan arviointiin sisällytetään ESA-maiden kanssa tehtyjen voimassa olevien väliaikaisten talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon jälkiarviointia koskeva osio.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Kansalaisten ja sidosryhmien kuulemisia ei ole tarkoitus järjestää, koska sanamuodon päivittäminen on vähäinen.

               Komissio aikoo kuitenkin kuulla kansalaisia ja sidosryhmiä yksittäisistä neuvotteluista, joita tulevaisuudessa mahdollisesti käydään päivitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               Erityisesti tulossa olevien, itäisen ja eteläisen Afrikan (ESA) talouskumppanuussopimusvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen yhteydessä on tarkoitus toteuttaa kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi kansalaisten ja sidosryhmien kuulemiseksi laajalti sekä EU:ssa että ESA-alueella. Tällöin tarkastellaan niiden uusien kaupan alan asioiden mahdollisia vaikutuksia, jotka on määrä sisällyttää sopimukseen. Ensimmäiset keskustelut aloitettiin lokakuussa 2019, ja kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi on tarkoitus toteuttaa samanaikaisesti neuvottelujen kanssa, jotta sen tulokset voidaan ottaa huomioon neuvotteluprosessissa.

               Kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi muodostaa foorumin sidosryhmien ja kauppaneuvottelijoiden väliselle järjestelmälliselle vuoropuhelulle, sillä siihen sisältyy seikkaperäinen kuuleminen, johon kaikki sidosryhmät voivat osallistua.

               Tärkeimpiä kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arvioinnin yhteydessä kuultavia sidosryhmiä ovat julkinen sektori, valtioista riippumattomat järjestöt, yritykset, työmarkkinaosapuolet ja tiedeyhteisö.

                  ESA-valtioiden ja EU:n välisen talouskumppanuussopimuksen lisäksi ei tässä vaiheessa suunnitella enempiä neuvotteluja muiden voimassa olevien talouskumppanuussopimusten syventämiseksi tai laajentamiseksi. Tällaiseen hankkeeseen liitetään aina mahdollisten vaikutusten alue- ja maakohtainen arviointi sekä kattava sidosryhmien kuuleminen.

                  Lisäksi komissio kuulee sidosryhmiä säännöllisesti muun muassa kauppasopimuksia käsittelevässä asiantuntijaryhmässä
                     2
                   ja kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän vuoropuhelun puitteissa
                     3
                  .

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Vaikutustenarviointia ei tarvita tässä vaiheessa, koska AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtyjä talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut perustuvat voimassa olevaan valtuutukseen, jonka neuvosto antoi komissiolle vuonna 2002. Neuvottelut eivät koske uutta politiikan alaa, vaan ne ovat jatkoa jo vuosia jatkuneille neuvotteluille.

                  Etukäteen tehdään vaikutustenarviointi yleensä vain, jos on tarpeen tukea päätöstä aloittaa tai olla aloittamatta neuvottelut tiettyjen kauppakumppanien kanssa, eli ennen kuin neuvosto antaa luvan neuvottelujen aloittamiseen. Tässä tapauksessa neuvosto on jo vahvistanut, ettei neuvottelujen syventämiseksi ESA-valtioiden kanssa tarvita uutta valtuutusta.

                  Koska nykyisiin neuvotteluohjeisiin tehtävät muutokset ovat vähäisiä, vaikutusten ei odoteta olevan merkittäviä.

                  Kuten sidosryhmien kuulemisia koskevassa kohdassa mainittiin, Euroopan komissio suunnittelee kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointia uusille ESA-valtioiden kanssa käytäville neuvotteluille, jotka on tarkoitus käynnistää vuoden 2020 alkuvaiheessa. Arviointiin sisältyy nykyisen talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanon jälkiarviointia koskeva osio. Näin saadaan arviointi muistakin vaikutuksista kuin niistä, joita yleensä tarkastellaan kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arvioinnissa. Samaa lähestymistapaa voidaan soveltaa kaikkiin tuleviin neuvotteluihin, jotka koskevat voimassa olevien talouskumppanuussopimusten syventämistä.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Aloite on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen henkilötietojen suojaa koskevan 8 artiklan mukainen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Aloitteella ei ole vaikutusta talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei sovelleta.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluohjeiden päivittämisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2002 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvotteluohjeet.

               (2)AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtyihin talouskumppanuussopimuksiin sisältyy uudelleentarkastelulausekkeet mainittujen sopimusten tulevaa tarkastelua varten.

               (3)On tarpeen päivittää neuvotteluohjeet uusien neuvottelujen rajaamiseksi tarkemmin siten, että otetaan huomioon EU:n politiikka-aloitteet ja prioriteetit kaupan kehittyessä maailmanlaajuisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Artikla

               Muutetaan komissiolle annetut Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvotteluohjeet liitteessä esitetyn mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        SEU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan e alakohta.

                     (2)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531