title: Komission suositus (EU) 2020/1307, annettu 18 päivänä syyskuuta 2020, unionin yhteisestä välineistöstä erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi ja 5G-radiotaajuuksien oikea-aikaisen ja investointeihin kannustavan saatavuuden varmistamiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä edistämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä unionissa

text:
               21.9.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 305/33

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2020/1307,
      annettu 18 päivänä syyskuuta 2020,
      unionin yhteisestä välineistöstä erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi ja 5G-radiotaajuuksien oikea-aikaisen ja investointeihin kannustavan saatavuuden varmistamiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä edistämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä unionissa
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Covid-19-kriisi on osoittanut, että verkkoyhteydet ovat olennaisen tärkeitä unionin kansalaisille ja yrityksille. Sähköisillä viestintäverkoilla, erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkoilla, on ollut ratkaiseva merkitys kriisiin vastaamisessa, sillä ne ovat mahdollistaneet etätyöskentelyn ja -koulunkäynnin, terveydenhuollon sekä henkilökohtaisen viestinnän ja viihteen. Laajalle levinneet gigabittiyhteydet tukevat suurta kaistanleveyttä vaativaa käyttöä terveydenhuollossa, koulutuksessa, liikenteessä, logistiikassa ja tiedonvälityksessä, joilla voi olla keskeinen rooli Euroopan talouden elpymisessä. Yleisesti ottaen kiinteät ja langattomat yhteydet edistävät merkittävästi kohtuuhintaisten ja saavutettavien palvelujen tarjoamista ja digitaalisen kuilun kaventamista. Ne tarjoavat tärkeän keinon jakaa tietoa, auttavat viranomaisia hillitsemään viruksen leviämistä ja antavat terveydenhuollon organisaatioille mahdollisuuden vaihtaa tietoja ja tarjota etäpalveluja.

                  (2)

                  Pandemia on muuttanut tulevien vuosien talousnäkymiä. Investointeja ja uudistuksia tarvitaan enemmän kuin koskaan, jotta voidaan varmistaa taloudellinen lähentyminen sekä talouden tasapainoinen, tulevaisuuteen suuntautuva ja kestävä elpyminen. Investoiminen unionin yhteisiin painopisteisiin, erityisesti vihreään talouteen, digitaalialaan ja sosiaalipolitiikkaan, parantaa unionin selviytymiskykyä ja auttaa luomaan työpaikkoja ja kestävää kasvua sekä nykyaikaistamaan jäsenvaltioiden talouksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi hyödynnettävä ehdotetun elpymis- ja palautumistukivälineen potentiaali mahdollisimman täysimääräisesti, varmistettava julkisten varojen tehokas käyttö ja luotava edellytykset, jotka soveltuvat parhaiten yksityisille investoinneille. Tätä varten tässä suosituksessa annetaan ohjeita jäsenvaltioille, jotka ovat laatimassa elpymis- palautumissuunnitelmia koskevia ehdotuksiaan. Siinä esitetään, miten jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön yksinkertaisia ja realistisia toimenpiteitä radiotaajuuksien osoittamiseksi viidennen sukupolven (5G) verkoille investointiin kannustavilla edellytyksillä ja miten ne voivat helpottaa erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden ja langattomien verkkojen käyttöönottoa esimerkiksi poistamalla tarpeettomia hallinnollisia esteitä ja yksinkertaistamalla lupamenettelyjä.

                  (3)

                  Nykyisessä sosioekonomisessa tilanteessa on tarpeen kehittää parhaisiin käytäntöihin perustuva unionin yhteinen toimintamalli ja välineistö. Tavoitteena on luoda kannustimia erittäin suuren kapasiteetin verkkojen, myös valokuituverkkojen ja seuraavan sukupolven langattomien verkkojen, nopeaan käyttöönottoon. Tällainen lähestymistapa tukisi kehittyviä ja tulevaisuuden digitaalisia prosesseja ja sovelluksia sekä osaltaan edistäisi suoraan kasvua ja työllisyyttä osana unionin talouden elpymistä.

                  (4)

                  Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta 9 päivänä kesäkuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä (1) korostetaan covid-19-pandemian osoittaneen, että tarvitaan nopeita ja ajasta ja paikasta riippumattomia yhteyksiä. Se edellyttää, että jäsenvaltiot kehittävät tiiviissä yhteistyössä komission kanssa parhaita käytäntöjä, joilla vähennetään verkon käyttöönoton kustannuksia ja helpotetaan erittäin suuren kapasiteetin infrastruktuurien, kuten kuitu- ja 5G-verkkojen, käyttöönottoa.

                  (5)

                  5G-matkaviestintäverkot tarjoavat mobiilikäyttäjille erittäin suuren kapasiteetin yhteydet. Nämä verkot ovat keskeisessä asemassa luotaessa perustaa digitaaliselle ja vihreälle muutokselle esimerkiksi liikenteen, energian, valmistusteollisuuden, terveydenhuollon, maatalouden ja tiedonvälityksen aloilla. Monien 5G-sovellusten toiminta edellyttää palvelun jatkuvuutta laajoilla maantieteellisillä alueilla, myös yli kansallisten rajojen. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimia edistääkseen käyttöönottoa koko alueellaan – maaseutu ja syrjäiset alueet mukaan luettuina – ja tekevät keskenään yhteistyötä 5G:n käyttöönottamiseksi rajatylittävillä alueilla.

                  (6)

                  Komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (2) ilmoitettiin Euroopan 5G- ja 6G-toimintasuunnitelman päivittämisestä tulevaisuudessa. Tähän suositukseen sisältyvillä taajuuksiin liittyvillä toimilla voidaan tukea komission tähän päivittämiseen liittyvää valmistelutyötä. Päivitetyssä toimintasuunnitelmassa on tarkoitus tarkastella saavutettua edistystä, käsitellä verkon käyttöönoton nykyisiä puutteita sekä asettaa uusi tavoitetaso tulevalle 5G-käyttöönotolle EU:ssa sen varmistamiseksi, että 5G-yhteyksien koko potentiaalia hyödynnetään talouden digitalisaatiota koskevien EU:n pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi.

                  (7)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/61/EU (3), (laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskeva direktiivi) tavoitteena on helpottaa nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa ja tarjota siihen kannustimia. Komissio määritteli laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan (4) useita direktiivin tehokkuuteen liittyviä ongelmia, muun muassa sen, että jäsenvaltiot eivät käytä kaikkia mahdollisia valinnaisia toimenpiteitä täysimittaisesti. Sen vuoksi tässä suosituksessa olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan kestävien erittäin suuren kapasiteetin sähköisten viestintäverkkojen, myös 5G-verkkojen, ripeään käyttöönottoon.

                  (8)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1972 (5), joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2020 ja jota niiden on sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, edistetään verkkoyhteyksiä ja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuutta ja yleistymistä kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Tämän suosituksen tarkoituksena on osaltaan edistää tämän tavoitteen saavuttamista, ja siinä keskitytään näin ollen erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon.

                  (9)

                  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa kehittääkseen kiireellisesti välineistön, joka sisältää parhaita käytäntöjä laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin soveltamiseksi. Tämän välineistön olisi pohjauduttava kyseisen direktiivin vähimmäisvaatimuksiin ja sillä olisi voitava parantaa seuraavia: i) lupamenettelyjen yksinkertaistaminen osana laajempaa työtä julkishallinnon tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseksi ja liiketoiminnan helpottamiseksi; ii) avoimuuden lisääminen ja keskitetyn tietopisteen aseman vahvistaminen; iii) olemassa olevan julkisen sektorin elinten hallinnoiman fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuden laajentaminen ja iv) riitojenratkaisumekanismin tehostaminen. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia ja varmistamaan niiden kestävyyden.

                  (10)

                  Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät nopeiden sähköisten viestintäverkkojen elementtien käyttöönoton edellyttämien rakennusteknisten töiden kaikkia lupia koskevat päätökset neljän kuukauden kuluessa. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tai jos se on tarpeen menettelyn asianmukaisuuden turvaamiseksi kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen muiden määräaikojen tai velvoitteiden noudattamiseksi. Jotta toimintatavat unionissa eivät olisi epäyhdenmukaisia, jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi pyrittävä helpottamaan kaikkien tarvittavien lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun neljän kuukauden määräajan noudattamista sekä määritettävä yhdessä parhaat käytänteet, joilla entisestään virtaviivaistetaan lupamenettelyjä. Tällaisia voivat olla esimerkiksi hyväksyntä ilman eri toimenpiteitä sekä lupamenettelyjen yksinkertaistaminen.

                  (11)

                  Jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tietynlaisten verkkojen käyttöönottoa varten yksinkertaistettuja lupamenettelyjä, joilla voidaan vähentää merkittävästi sekä operaattoreiden että kansallisten hallintoelinten hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioiden olisi harkittava yksinkertaistettujen lupamenettelyjen tai muidenkin kuin eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 57 artiklan mukaisten lupavapautusten käyttöä sekä sen määrittelyä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä (esimerkiksi kun on kyse tilapäisestä käyttöönotosta, joka on tarpeen sähköisten viestintäpalvelujen jatkuvuuden turvaamiseksi, tai olemassa olevien verkkojen yksinkertaisten päivitysten tapauksessa, mukaan lukien nykyisten mobiilitukiasemien päivitys 5G:hen).

                  (12)

                  Hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi ja lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi helpotettava sähköisten menettelyjen käyttöä ja vahvistettava keskitetyn tietopisteen asemaa. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi pohdittava, miten keskitetystä tietopisteestä voisi tulla todellinen keskitetty asiointipiste sähköisten lupahakemusten jättämiseksi kaikilla hallinnon tasoilla.

                  (13)

                  Jatkossa yhtenäistetty lähestymistapa lupien myöntämiseen keskitetyn tietopisteen vastuulla toisi merkittävää lisäarvoa. Tämä voitaisiin toteuttaa täysin koordinoidulla menettelyllä tapauksissa, joissa menettelyyn osallistuu useampi kuin yksi toimivaltainen viranomainen. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi harkittava mahdollisuutta antaa keskitetylle tietopisteelle aktiivinen rooli eri toimivaltaisten viranomaisten lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa sekä asianmukaisen tietojenvaihdon varmistamisessa.

                  (14)

                  Ei-toivottujen viivästysten välttämiseksi lupamenettelyt sekä menettelyt, jotka koskevat eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 43 artiklan mukaisia asennusoikeuksia, myös liikenneväylien (esimerkiksi tiet ja rautatiet) varrella, olisi toteutettava rinnakkain. Jäsenvaltioiden olisi harkittava mahdollisuutta myöntää asennusoikeuksia mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa lupien myöntämiselle asetetun 4 kuukauden määräajan kuluessa, jolloin tämä menettely olisi linjassa laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohdan säännösten kanssa.

                  (15)

                  Sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa koskevien lupien kasvava määrä ja niiden pääasiassa paikallinen luonne huomioon ottaen rakennusteknisten töiden lupamaksut voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä. Ne voivat myös muodostaa merkittävän osan käyttöönoton kustannuksista erityisesti maaseudulla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla käyttöönoton kustannukset käyttäjää kohden ovat korkeimmat. Sen vuoksi olisi erittäin hyödyllistä, jos jäsenvaltiot vaihtaisivat tietoja ja sopisivat keinoista, joilla lupien myöntämisestä aiheutuvat kustannukset voitaisiin pitää tasolla, joka ei heikentäisi investointihalukkuutta, ottaen huomioon, että monesti lupia tarvitaan useampia.

                  (16)

                  Kattavan, tarkan ja ajantasaisen tiedon saatavuus on ennakkoedellytys sille, että voidaan varmistaa olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin tehokas käyttö ja rakennusteknisten töiden asianmukainen koordinointi. Keskitetyn tietopisteen rooli on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeä. Olemassa olevaan infrastruktuuriin ja suunniteltuihin rakennusteknisiin töihin liittyvän avoimuuden parantaminen on keskeinen ensi vaiheen toimi, jotta voidaan mahdollistaa pääsy olemassa olevaan infrastruktuuriin ja tehostaa rakennusteknisten töiden koordinointia, mikä puolestaan tuottaa lisähyötyä ympäristölle ja yksilöille. Jäsenvaltioita olisi sen vuoksi kannustettava harkitsemaan mahdollisuutta syöttää keskitettyyn tietopisteeseen kaikki tietyltä alueelta eri lähteistä saatavilla olevat tiedot fyysisestä infrastruktuurista sekä avustamaan georeferoidun tiedon tarjoamisessa.

                  (17)

                  Jäsenvaltioita olisi kannustettava tutkimaan keinoja parantaa olemassa olevaan fyysiseen infrastruktuuriin liittyvää avoimuutta lisäämällä keskitetyn tietopisteen kautta saatavilla olevien tietojen määrää ja parantamalla niiden laatua. Tällä tarkoitetaan myös tietoja, joita operaattorit antavat pyynnöstä toisilleen laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 4 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, tai jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa fyysistä infrastruktuuria.

                  (18)

                  Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeutta koskevien, laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämisestä annetun direktiivin vaatimusten lisäksi erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa voidaan helpottaa edelleen antamalla operaattoreille mahdollisuus käyttää julkisen sektorin elinten hallinnassa olevaa asiaankuuluvaa fyysistä infrastruktuuria samoin edellytyksin kuin kyseisen direktiivin 3 artiklassa säädetään. Tällaiseen fyysiseen infrastruktuuriin kuuluvat rakennukset, erityisesti katot, ja katukalusteet, kuten valaisinpylväät, katukyltit, liikennevalot, mainostaulut, linja-auto- ja raitiovaunupysäkit ja metroasemat.

                  (19)

                  Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevassa direktiivissä säädetään riitojenratkaisumenettelyistä, joihin turvaudutaan, jos infrastruktuurien käyttöoikeuksiin liittyvät neuvottelut epäonnistuvat. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava pyrkimyksiään määrittää yhdessä parhaat käytännöt tehokkaita ja vaikuttavia riitojenratkaisumekanismeja ja riidanratkaisuelinten moitteetonta toimintaa varten kaikkialla unionissa. Avoimuuden vuoksi näihin käytäntöihin olisi sisällyttävä riidanratkaisuelinten päätösten julkaiseminen hyvissä ajoin.

                  (20)

                  Sähköisen viestinnän alan ympäristöjalanjälki kasvaa, ja on olennaisen tärkeää tarkastella kaikkia mahdollisia keinoja tämän suuntauksen torjumiseksi. Kannustimet sellaisten verkkojen käyttöönottoon, joiden hiilijalanjälki on pienempi, voivat edistää alan kestävyyttä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Jäsenvaltioita kehotetaan yksilöimään ja edistämään tällaisia kannustimia tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Niihin voisi kuulua nopeutettuja lupamenettelyjä tai alennettuja lupa- ja käyttöoikeusmaksuja tietyt ympäristökriteerit täyttäville verkoille.

                  (21)

                  Jotta taajuuksien käyttöä ja langattomien viestintäverkkojen asentamista koskevia lupamenettelyjä ei viivytettäisi kohtuuttomasti, jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristöarvioinnin tulokset otetaan huomioon silloin, kun sitä vaaditaan, ja erityisesti silloin, kun viranomaiset valmistelevat puitteita tulevien hankkeiden lupa- tai hyväksymispäätöksille, noudattaen kaikilta osin unionin lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/42/EY (6) (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/92/EU (7) (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi) ja neuvoston direktiiviä 92/43/ETY (8) (luontodirektiivi). Ympäristöarviointi olisi tehtävä siinä vaiheessa, kun ympäristövaikutukset voidaan määrittää ja arvioida.

                  (22)

                  Eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä asetetaan yhteinen määräaika, jonka mukaan jäsenvaltioiden on vuoden 2020 loppuun mennessä sallittava 3,4–3,8 GHz:n taajuusalueen käyttö sekä vähintään 1 GHz:n käyttö pioneeritaajuuskaistalla 24,25 –27,5 GHz 5G:ssä. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2017/899 (9) asetetaan jäsenvaltioille yhteinen määräaika, jonka mukaan niiden on 30 päivään kesäkuuta 2020 mennessä sallittava 700 MHz:n pioneeritaajuusalueen käyttö 5G:ssä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että taajuuksien hallinnoinnilla edistetään korkealaatuisia yhteyksiä yrityksille ja yhteiskunnalle, kun asiaan liittyy rajatylittäviä ulottuvuuksia, sekä teollisuuden digitalisointia, mikä hyödyttää taloutta ja koko yhteiskuntaa, myös saavutettavuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja osallisuuden kannalta. Tämän tavoitteen saavuttamista voitaisiin helpottaa oikea-aikaisella näkemysten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla ennen eurooppalaisella sähköisen viestinnän säännöstön mukaisesti perustettua vertaisarviointiprosessia ja sen yhteydessä.

                  (23)

                  Jotta voidaan varmistaa 5G-verkkojen oikea-aikainen käyttöönotto ja innovatiivisten palvelujen käyttöönotto vuodesta 2020 alkaen 5G-toimintasuunnitelman (10) mukaisesti ja ottaen huomioon 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan komission suosituksen (11) mukainen välineistö, jäsenvaltioiden olisi vältettävä tai minimoitava covid-19-kriisistä johtuvat viivästykset 5G-pioneeritaajuusalueiden käytön sallimisessa.

                  (24)

                  Koska turvallinen ja häiriönsietokykyinen 5G-infrastruktuuri on tärkeä elpymisen ja talouskasvun kannalta, taajuusvaltuutusmenettelyillä olisi tarvittaessa tuettava infrastruktuuri-investointeja keventämällä radiotaajuuksien käyttäjien, erityisesti operaattoreiden, taloudellisia rasitteita valtiontukisääntöjä noudattaen. Tämä on entistäkin tärkeämpää covid-19-kriisin olosuhteissa. Tätä varten jäsenvaltioita olisi kannustettava määrittelemään taajuuksien valtuutussäännöt, joiden tavoitteena on soveltaa investointeja edistävää taajuuksien hinnoittelumenetelmää. Tällaiset käytännöt voivat tarvittaessa sisältää kannustimia korkealaatuisen langattoman kattavuuden tarjoamiseksi, jotta voidaan varmistaa laajalti saatavilla olevat palvelut, myös yli valtioiden rajojen.

                  (25)

                  Jotta voidaan välttää taajuuksien niukka saatavuus ja siitä seuraava hintojen nousu taajuushuutokaupoissa, parhaisiin käytäntöihin voidaan sisällyttää toimenpiteitä, joilla huolehditaan siitä, että 5G-pioneeritaajuusalueiden taajuuksia ei varata yleisen turvallisuuden ja puolustuksen tarpeisiin, siinä määrin kuin se on mahdollista, tai toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n laajuudelta yhdenmukaistettuja sähköisten viestintäpalvelujen radiotaajuuksia varataan yksityisille radiotaajuuksien käyttäjille – sekä taajuuksien määrän että tietyn taajuusalueen valinnan osalta – vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

                  (26)

                  5G-verkot edellyttävät aikaisempiin teknologiasukupolviin verrattuna huomattavasti tiheämpien solukkoverkkojen rakentamista korkeammilla taajuusalueilla. Passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttö ja langattoman infrastruktuurin yhteinen käyttöönotto voivat alentaa tällaisen käyttöönoton kustannuksia (lisäkustannukset mukaan luettuina) – erityisesti käytettäessä 3,4–3,8 GHz:n ja 24,25–27,5 GHz:n taajuusalueita – ja siten nopeuttaa käyttöönottoa, tukea verkon kattavuuden lisäämistä ja mahdollistaa radiotaajuuksien tehokkaamman ja vaikuttavamman käytön kuluttajien hyödyksi. Toimivaltaisten viranomaisten olisi sen vuoksi suhtauduttava siihen myönteisesti erityisesti aloilla, joilla taloudellinen tuotto on vähäinen.

                  (27)

                  Tiheiden langattomien 5G-verkkojen käyttöönotto hyötyisi myös joustavista valtuutusjärjestelmistä, jotka kannustaisivat investoimaan langattomiin verkkoihin ja varmistaisivat taajuuksien tehokkaan käytön. Yli 24 GHz:n suurtaajuusalueet (”mmW-taajuusalueet”), kuten 24,25–27,5 GHz:n taajuusalue, tarjoavat suuren määrän radiotaajuuksia, joiden etenemisominaisuudet ovat maantieteellisesti rajalliset. Vaikka jäsenvaltioiden olisi yleensä käytettävä kilpailuun perustuvia valintamenettelyjä, kuten huutokauppoja, myöntääkseen käyttöoikeuksia taajuusalueilla, jotka kärsivät niukkuudesta, tällaiset menettelyt voivat tietyissä tapauksissa rajoittaa mahdollisuuksia investoida tiheisiin langattomiin 5G-verkkoihin sekä haitata taajuuksien käytön joustavuutta ja tehokkuutta. Parhaana käytäntönä voisi harkita yhdenmukaistettujen mmW-taajuuskaistojen yksittäistä valtuutusta, jossa käytetään avointa, puolueetonta, oikeasuhteista ja syrjimätöntä nopeutettua hallinnollista menettelyä, joka perustuu läpinäkyviin kriteereihin ja menettelyihin.

                  (28)

                  Jotta voidaan välttää se, että myönnettäessä radiotaajuuksien käyttöoikeuksia rajatylittävien langattomien palvelujen tarjoamiseksi päädytään toisistaan poikkeaviin ratkaisuihin, jäsenvaltioiden olisi koordinoitava radiotaajuuksien osoittamista paremmin, jotta voidaan edistää langattomia yhteyksiä, jotka tukevat unionin teollista muutosta ja digitaalista suvereniteettia 5G-infrastruktuurin joustavien monipalveluvalmiuksien pohjalta. Koordinoitu taajuuksien osoittaminen on erityisen tärkeää, jotta voidaan täyttää yhteysvaatimukset uusissa käyttötarkoituksissa, jotka edistävät toimintojen digitalisointia teollisuustuotannossa sekä liikenteessä ja liikkuvuudessa maanteillä ja rautateillä. Nämä edellytykset liittyvät erityisesti palvelun laatuun, joka ilmaistaan kapasiteettina, välityskykynä, viiveenä, luotettavuutena sekä verkon varmuutena ja häiriönsietokykykynä.

                  (29)

                  Tätä varten jäsenvaltioiden olisi, tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tuella, edistettävä parhaiden käytäntöjen kehittämistä ja sovittava tällaisista käytännöistä merkittäville innovatiivisille esimerkkikohteille teollisuudenaloilla, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus, kuten maantie- tai rautatieliikenteessä (mukaan lukien vuorovaikutteisen, verkkoyhteyksillä varustetun ja automatisoidun liikkuvuuden rajatylittävät käytävät) ja älykkäissä tehtaissa. Tällaisissa käytännöissä olisi hyödynnettävä tuloksia, joita on saatu EU:n rahoittamista pilotti- ja kokeiluhankkeista vertikaalisilla aloilla, 5G-teknologiaan perustuvat valtionrajat ylittävät väylät mukaan lukien. Niissä olisi määriteltävä asiaankuuluvat yhteiset taajuusalueet, valtuutusjärjestelmät ja ehdot, joilla operaattorit voivat tarjota erityisiä (alakohtaisia) langattomia palveluja. Yhteisiä valtuutusjärjestelmiä voitaisiin soveltaa operaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien yksittäisiin valtuutuksiin, mukaan lukien taajuuksien yhteiskäyttö. Yhteiset valtuutusehdot voisivat koskea käyttöönottoa, palvelun laatua, taajuuksien yhteiskäyttöä, langattomien järjestelmien rinnakkaiseloa, taajuuksien hamstrausta, kyberturvallisuutta ja matkaviestinoperaattoreiden ja teollisuuden sidosryhmien välisiä neuvoteltuja sopimuksia sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan lentoliikenteen kannalta olennaista viestintää. Tältä osin radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän olisi avustettava komissiota sen määrittämisessä, onko tarpeen antaa Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) toimeksianto taajuuksien käyttöä koskevien yhdenmukaisten teknisten ehtojen kehittämiseksi.

                  (30)

                  Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava taajuuksien valtuutusprosessia ja erityisesti hyödynnettävä yhteistä valtuutusprosessia eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 37 artiklan mukaisesti, kun ne panevat täytäntöön jäsenvaltioiden yhteistyössä komission kanssa kehittämiä parhaita käytäntöjä. Tällaiseen prosessiin voi sisältyä yhteisen erityisen taajuusalueen osoittaminen yhteisillä valtuutusehdoilla.

                  (31)

                  Välineistön täytäntöönpano hyötyisi selkeästä prosessista, riittävästä seurannasta sekä avoimuuden ja vuoropuhelun lisäämisestä kansallisella ja unionin tasolla.

                  (32)

                  Jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhdessä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa välineistön kehittämiseksi. Tarvittaessa työhön olisi otettava läheisesti mukaan radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä, Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset, laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto, riitojenratkaisuelimet ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset.

                  (33)

                  Tämä suositus ei rajoita kilpailulainsäädännön ja valtiontukisääntöjen soveltamista,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1.   TARKOITUS JA MÄÄRITELMÄT

                  1.

                  Tässä suosituksessa annetaan ohjeita parhaiden käytäntöjen, joista käytetään nimitystä ”välineistö”, kehittämiseksi, jotta voidaan verkkoyhteyksiä kehittämällä tukea talouden elpymistä covid-19-kriisistä, keskittymällä kolmeen osa-alueeseen, joiden tavoitteena on erityisesti:

                              (a)

                              vähentää sähköisten viestintäverkkojen ja erityisesti erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton kustannuksia ja nopeuttaa niiden käyttöönottoa yksinkertaistamalla rakennusteknisten töiden lupamenettelyjä, lisäämällä avoimuutta ja vahvistamalla laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevalla direktiivillä perustettujen keskitettyjen tietopisteiden valmiuksia, laajentamalla julkisen sektorin elinten hallinnassa olevan nykyisen fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksia ja määrittelemällä toimenpiteitä, jotka auttaisivat vähentämään sähköisten viestintäverkkojen ympäristövaikutuksia;

                              (b)

                              tarjota tarvittaessa oikea-aikainen ja investointeihin kannustava pääsy 5G-radiotaajuuksiin kannustamalla investoimaan taajuuksien käyttöön sekä huolehtia oikea-aikaisista taajuuksien myöntämismenettelyistä 5G-pioneeritaajuuskaistoja varten;

                              (c)

                              ottaa käyttöön vahvempi taajuuksien jakamista koskeva koordinointiprosessi, joka helpottaa myös innovatiivisten 5G-palvelujen tarjoamista yli rajojen.

                  2.

                  Tässä suosituksessa sovelletaan laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevassa direktiivissä ja eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä vahvistettuja määritelmiä.

            2.   PROSESSI VÄLINEISTÖN KEHITTÄMISEKSI

                  3.

                  Jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhdessä ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa kehittääkseen välineistön tämän suosituksen 3, 4 ja 5 jaksossa tarkoitetuilla aloilla. Tarvittaessa tähän työhön olisi otettava mukaan seuraavat:

                              a)

                              Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja kansalliset sääntelyviranomaiset sekä laajakaistaa käsittelevien virastojen verkosto ja keskitetyn tietopisteen tehtävistä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset 3 jaksossa mainittujen alojen osalta;

                              b)

                              radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä ja toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset 4 ja 5 jaksossa määritellyillä aloilla.

                  4.

                  Jäsenvaltioiden olisi 20 päivään joulukuuta 2020 mennessä yksilöitävä ja jaettava keskenään ja komission kanssa parhaat käytännöt 3 ja 4 jakson mukaisesti.

                  5.

                  Jäsenvaltioiden olisi tiiviissä yhteistyössä komission kanssa sovittava välineistöstä 30 päivään maaliskuuta 2021 mennessä.

                  6.

                  Jäsenvaltioiden olisi pantava välineistö täytäntöön kiireellisesti ja tiiviissä yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden, komission ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.

                  7.

                  Avoimuuden turvaamiseksi ja hyvien käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi jäsenvaltioiden välillä välineistö ja kaikki asiaan liittyen ilmoitetut tiedot olisi julkaistava Europa-verkkosivustolla ja keskitettyjen tiedotuspisteiden kautta.

            3.   UNIONIN TASON KOORDINOINNIN TEHOSTAMINEN ERITTÄIN SUUREN KAPASITEETIN VERKKOJEN KÄYTTÖÖNOTON KUSTANNUSTEN VÄHENTÄMISEKSI JA KÄYTTÖÖNOTON NOPEUTTAMISEKSI

         Lupamenettelyjen yksinkertaistaminen

                  8.

                  Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä, jotta olisi mahdollista yksinkertaistaa entisestään lupamenettelyjä muiltakin osin kuin laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 1 artiklassa määritellyllä soveltamisalalla sekä helpottaa laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohdassa säädettyjen määräajan ja muiden edellytysten noudattamista. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti tutkittava, miten voitaisiin

                              a)

                              helpottaa lupien myöntämiselle tai epäämiselle asetetun 4 kuukauden enimmäismääräajan noudattamista. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi ja hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi harkittava hakemuksen hyväksymistä ilman eri toimenpiteitä, jos asiasta ei ole tehty päätöstä neljän kuukauden kuluessa;

                              b)

                              yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa lupamenettelyjä, mukaan lukien tarvittaessa nopeutettujen lupamenettelyjen ja/tai lupapoikkeusten käyttöönotto, ja määritellä, minkä tyyppiselle verkon käyttöönotolle niistä voisi olla hyötyä;

                              c)

                              antaa operaattoreille oikeus jättää sähköisesti keskitetyn tietopisteen kautta hakemuksia kaikista erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoa varten tarvittavien rakennusteknisten töiden edellyttämistä luvista;

                              d)

                              tehdä keskitetystä tietopisteestä ainoa asiointipiste tällaisia rakennusteknisiä töitä koskevien hakemusten jättämiseksi. Tätä varten voitaisiin vaatia, että keskitetyllä tietopisteellä on aktiivinen rooli lupamenettelyjen koordinoinnissa ja seurannassa kaikilla hallinnon tasoilla. Sitä voitaisiin myös vaatia helpottamaan näiden menettelyjen edistymistä koskevaa tiedonvaihtoa hakijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten välillä, mukaan lukien toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten tekemän päätöksen ilmoittaminen hakijalle.

                  9.

                  Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava parhaita käytäntöjä, joilla voitaisiin helpottaa eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 43 artiklassa säädettyä asennusoikeuksien myöntämistä, jos näitä oikeuksia tarvitaan erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoon. Tällaisilla parhailla käytännöillä olisi varmistettava, että jos tällaisten verkon elementtien käyttöönotto edellyttää sekä rakennusteknisten töiden lupia että asennusoikeuksia, toimivaltaiset viranomaiset myöntävät tai epäävät tarvittavat luvat samanaikaisesti enintään 4 kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä.

                  10.

                  Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä, jotta voidaan varmistaa, että erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa varten tarvittavien rakennusteknisten töiden lupien myöntämisestä perittävät maksut ovat objektiivisesti perusteltuja, läpinäkyviä, syrjimättömiä ja aiottuun tarkoitukseen nähden oikeasuhteisia ja että ne kattavat ainoastaan tällaisten lupien myöntämisestä aiheutuvat hallinnolliset kustannukset.

         Avoimuuden parantaminen keskitetyn tietopisteen avulla

                  11.

                  Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä asianmukaisia parhaita käytäntöjä, joilla parannetaan fyysiseen infrastruktuuriin liittyvää läpinäkyvyyttä, jotta operaattorit voivat helpommin saada kaikki asiaan liittyvät tiedot tietyllä alueella saatavilla olevasta infrastruktuurista. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi harkittava keskitetyn tietopisteen aseman vahvistamista ja sen toimintojen laajentamista siten, että ne kattaisivat esimerkiksi georeferoidut tiedot (kartat ja digitaaliset mallit) ja eri lähteistä peräisin olevien tietojen yhdistämisen (erityisesti kansallisten eri tason toimivaltaisten viranomaisten, julkisen sektorin elinten ja verkon ylläpitäjien toimittamat tiedot).

                  12.

                  Jäsenvaltioita kannustetaan kehittämään parhaita käytäntöjä sen varmistamiseksi, että direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut julkisen sektorin elinten hallussa olevat tiedot annetaan saataville keskitetyn tietopisteen kautta sähköisessä muodossa. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi harkittava mahdollisuutta antaa keskitetyn tietopisteen kautta saataville fyysisen infrastruktuurin osalta muitakin kuin direktiivissä määriteltyjä vähimmäistietoja, kuten infrastruktuurin georeferoitu sijainti, sen digitaalinen malli, sen tyyppi ja nykyinen käyttö tai sen kokonaiskapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti.

                  13.

                  Keskitetyn tietopisteen kautta saatavilla olevien tietojen määrän ja lajien parantamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi harkittava sitä, että verkon ylläpitäjät velvoitettaisiin antamaan keskitetyn tietopisteen kautta ja sähköisessä muodossa saataville tiedot olemassa olevasta fyysisestä infrastruktuuristaan, jonka ne ovat antaneet erityisestä pyynnöstä muiden ylläpitäjien saataville.

         Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuden laajentaminen

                  14.

                  Operaattoreiden käytettävissä olevien, erittäin suuren kapasiteetin verkkojen elementtien käyttöönottoon tarvittavien laitteiden tai järjestelmien määrän ja tyyppien lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä, joiden avulla operaattorit voivat saada käyttöoikeuden julkisten elinten valvomaan fyysiseen infrastruktuuriin (rakennukset ja katukalusteet mukaan luettuina), johon voidaan liittää erittäin suuren kapasiteetin verkkoelementtejä, samoin edellytyksin kuin laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin 3 artiklassa.

         Riitojenratkaisumekanismi

                  15.

                  Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä parhaita käytäntöjä parantaakseen riitojenratkaisumekanismin tehokkuutta ja tuloksellisuutta fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin liittyvissä riidoissa ja riitojenratkaisuelinten toiminnassa, jotta asiaan liittyvät kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti ja jotta osapuolille voidaan antaa ohjeita asianmukaisista ehdoista ja maksuista, myös julkaisemalla tehdyt päätökset hyvissä ajoin.

         Verkkojen ympäristöjalanjäljen pienentäminen

                  16.

                  Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään parhaita käytäntöjä, joilla kannustetaan sellaisten sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoon, joiden ympäristöjalanjälki on pienempi, erityisesti energiankäytön ja siihen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen osalta, mukaan lukien seuraavat:

                              a)

                              tulevien verkkojen ekologisen kestävyyden arviointiperusteet;

                              b)

                              operaattoreille tarjotut kannustimet ottaa käyttöön ympäristön kannalta kestäviä verkkoja.

         Ympäristövaikutusten arviointi

                  17.

                  Kun unionin lainsäädännössä, erityisesti direktiivissä 2001/42/EY(strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), direktiivissä 2011/92 (ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi), ja direktiivissä 92/43/ETY (luontodirektiivi) edellytetään vaikutustenarviointia ja erityisesti kun viranomaiset valmistelevat puitteita tulevien hankkeiden lupa- tai hyväksymispäätöksille, jäsenvaltioiden olisi vaihdettava parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristövaikutusten arvioinnit voidaan toteuttaa ja ottaa huomioon niiden tulokset siinä vaiheessa, kun ympäristövaikutukset voidaan tunnistaa ja arvioida, esimerkiksi kun operaattorit esittävät yleisiä suunnitelmia hankkeista, joihin liittyy konkreettista asennusta tai verkkojen käyttöönottoa.

            4.   KANSALLISEN TASON TOIMET, JOILLA VARMISTETAAN 5G-RADIOTAAJUUKSIEN OIKEA-AIKAINEN JA INVESTOINTEIHIN KANNUSTAVA SAATAVUUS

         Taajuuksien valtuutusmenettelyjen aikataulu

                  18.

                  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämismenettelyjen mahdolliset lykkäykset covid-19-kriisin vuoksi pidetään mahdollisimman lyhyinä ja että ne kestävät vain niin kauan kuin on tarpeen covid-19:n leviämisen estämiseksi tai hillitsemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ylivoimaisen esteen mahdollista arviointia unionin oikeuden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi päivitettävä mahdolliset asiaa koskevat kansalliset taajuussuunnitelmat vastaavasti.

                  19.

                  Jäsenvaltioiden olisi pyydettävä eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 35 artiklan mukaista vertaisarviointifoorumia tarkastelemaan etukäteen ehdotuksia toimenpiteiksi, jotka koskevat taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämistä taajuusalueilla 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz, jotta olisi mahdollista vaihtaa parhaita käytäntöjä.

         Investointikannustimet

                  20.

                  Jotta voitaisiin arvioida radiotaajuuksien käyttäjille suunnattuja kannustimia investoida merkittävästi 5G-verkkojen käyttöönottoon, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle, erityisesti radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän välityksellä, erityisistä toimenpiteistä, joita ne pitävät parhaina käytäntöinä ja jotka on toteutettu tai aiotaan toteuttaa kansallisella tasolla taajuusalueiden 700 MHz, 3,4–3,8 GHz ja 24,25–27,5 GHz radiotaajuusvaltuutusten osalta.
                  Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista toimenpiteistä, joiden tavoitteena on

                              a)

                              edistää riittäviä rajahintoja, joissa otetaan huomioon radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävien maksujen vähimmäistaso;

                              b)

                              välttää taajuuksien niukkuutta varmistamalla, että osoitetaan unionin tasolla yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien koko määrä;

                              c)

                              tarjota syrjimättömällä tavalla mahdollisuus siihen, että radiotaajuuksien käyttöoikeuksista perittävät maksut maksetaan erissä kyseisten oikeuksien voimassaoloaikana;

                              d)

                              käyttää 24,25–27,5 GHz:n taajuusaluetta varten yksittäisiin valtuutuksiin perustuvaa järjestelmää, joka edistää sen oikea-aikaista käyttöä, mukaan lukien erityisesti nopeutettuihin hallinnollisiin menettelyihin perustuva järjestelmä, kun sitä sovelletaan maantieteellisesti rajattuihin käyttöoikeuksiin;

                              e)

                              yhdistää taloudellisia kannustimia velvoitteisiin tai muodollisiin sitoumuksiin korkealaatuisen langattoman kattavuuden nopeuttamiseksi tai laajentamiseksi;

                              f)

                              antaa kilpailulainsäädännön mukaisesti mahdollisuus passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin yhteiskäyttöön sekä radiotaajuuksien käyttöön perustuvan infrastruktuurin yhteiseen käyttöönottoon.

            5.   UNIONIN TASON KOORDINOINNIN TEHOSTAMINEN TAAJUUKSIEN OSOITTAMISESSA RAJOJEN YLI TAPAHTUVAA KÄYTTÖÄ VARTEN

                  21.

                  Jotta edistettäisiin johdonmukaisia käytäntöjä radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiseksi operaattoreille seuraavan sukupolven (mukaan lukien 5G) langattoman infrastruktuurin käyttöönottamiseksi rajat ylittävään teolliseen käyttöön, jäsenvaltioiden olisi siihen liittyen kehitettävä parhaita käytäntöjä ja sovittava niistä osana välineistöä, myös seuraavien osalta:

                              a)

                              sellaisten käyttötapausten yksilöiminen, joilla on rajatylittävä ulottuvuus, erityisesti maantieliikenteessä, rautatieliikenteessä ja teollisuustuotannossa, 5G:n käyttöönottoa koskevien unionin painopisteiden (12) mukaisesti;

                              b)

                              kunkin yksilöidyn käyttötapauksen osalta yhteisen erityisen taajuusalueen määrittäminen yhdessä asianmukaisen yhteisen valtuutusjärjestelmän kanssa sekä valtuutuksiin liittyvät ehdot, jotka ovat tarpeen palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi yli rajojen, mukaan lukien muun muassa palvelun laatu ja verkon turvallisuus.

                  22.

                  Jäsenvaltioita kehotetaan käyttämään 21 kohdassa tarkoitettuja välineistön parhaita käytäntöjä suhteessa alueellaan oleviin käyttäjiin, joita asia koskee, erityisesti yhteisen valtuutusprosessin yhteisten näkökohtien vahvistamiseksi ja prosessin toteuttamiseksi eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 37 artiklan mukaisesti 30 päivään maaliskuuta 2022 mennessä.

            6.   RAPORTOINTI

                  23.

                  Kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2021 mennessä etenemissuunnitelma välineistön täytäntöönpanoa varten.

                  24.

                  Kunkin jäsenvaltion olisi raportoitava välineistön täytäntöönpanosta 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2020.

               Komission puolesta

            Thierry BRETON

               Komission jäsen

         (1)  Neuvoston päätelmät Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta, 9. kesäkuuta 2020, 8711/20.
      https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8711-2020-INIT/fi/pdf

         (2)  COM(2020) 67 final.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/61/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi (EUVL L 155, 23.5.2014, s. 1).

         (4)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/61/EU täytäntöönpanosta, COM(2018) 492, 27.6.2018.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36)

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

         (8)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/899, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa (EUVL L 138, 25.5.2017, s. 131).

         (10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”5G-Eurooppa: toimintasuunnitelma”, COM (2016) 588 final.

         (11)  Komission suositus (EU) 2019/534, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta (EUVL L 88, 29.3.2019, p. 42).

         (12)  Ks. erityisesti komission tiedonannot COM (2016) 587 ja COM (2020) 67.


title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 15 päivänä joulukuuta 2020, osingonjaon rajoittamisesta covid-19-pandemian aikana annetun suosituksen EJRK/2020/7 muuttamisesta (EJRK/2020/15) 2021/C 27/01

text:
                  25.1.2021

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  C 27/1

         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
         annettu 15 päivänä joulukuuta 2020,
         osingonjaon rajoittamisesta covid-19-pandemian aikana annetun suosituksen EJRK/2020/7 muuttamisesta
         (EJRK/2020/15)
         (2021/C 27/01)
         EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan b, d ja f alakohdan sekä 16–18 artiklan,
         ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 tehdyn Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (2) ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan e alakohdan sekä 18–20 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Covid-19-pandemian alkaessa Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) totesi, että rahoituslaitosten on tarpeen pitää omien varojen taso vankkana järjestelmäriskin pienentämiseksi ja talouden elpymisen edistämiseksi. Tätä tarkoitusta varten EJRK antoi osingonjaon rajoittamista covid-19-pandemian aikana koskevan suosituksen EJRK/2020/7 (3), jonka tavoitteena oli varmistaa, että kaikki rahoituslaitokset, jotka voivat aiheuttaa riskin rahoitusvakaudelle, säilyttävät pääomien tason korkeana, ja tämän tavoitteen toteuttamiseksi asiaan liittyviä viranomaisia pyydettiin edellyttämään, että rahoituslaitokset pidättäytyvät osingonjaosta covid-19-pandemian aikana ja vähintään 1 päivään tammikuuta 2021 saakka.

                     (2)

                     Covid-19-kriisi jatkuu yhä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti, ja talouteen ja rahoituslaitoksiin tulevaisuudessa kohdistuviin vaikutuksiin liittyy edelleen epävarmuutta, mukaan lukien riski terveydellisten ja taloudellisten olosuhteiden huonontumisesta. Markkinoilta ja viranomaisilta puuttuu tietoa kriisin pitkäaikaisvaikutuksista rahoitusalaan ja luottomarkkinoihin. Rahoituslaitokset ovat myös edelleen vahvasti riippuvaisina julkisesta tuesta. Rahoitusjärjestelmän asianmukaisen keskeytymättömän toiminnan varmistaminen on ratkaisevan tärkeää. Makrotalouden tulevan kehityksen ennakoimiseksi osingonmaksulle asetettavien rajoitusten poikkeuksellinen jatkaminen on tämän tavoitteen mukaista, koska sen johdosta rahoituslaitoksilla on mahdollisuus ylläpitää riittävän suuria pääomia järjestelmäriskin pienentämiseksi ja talouden elpymisen edistämiseksi. Samaan aikaan EJRK tiedostaa sen, että viranomaiset ja rahoituslaitokset ovat saavuttaneet edistystä pandemian vaikutusten käsittelemisessä. EJRK on myös tietoinen siitä, osingonjako vaikuttaa tärkeänä tekijänä rahoituslaitosten mahdollisuuksiin saada ulkoista pääomaa, sillä sijoittajien palkitseminen sijoittamisesta on ratkaisevan tärkeää rahoituslaitosten ja markkinoiden pitkän aikavälin kestävyyden kannalta. EJRK kuitenkin kehottaa äärimmäiseen varovaisuuteen osingonjakojen suhteen, ettei niillä vaarannettaisi rahoitusjärjestelmän vakautta ja elpymisprosessia, ja katsoo, että osingonjaon tulisi kaikilla tasoilla olla huomattavasti alhaisempi kuin covid-19-kriisiä edeltäneinä vuosina.

                     (3)

                     Suositus EJRK/2020/7 kattaa myös keskusvastapuolet, koska niillä on järjestelmän kannalta merkittävä rooli rahoitusmarkkinoiden transaktioiden selvityksessä. Tarkoituksena oli estää osakkeenomistajia ja ylintä johtoa käyttämästä keskusvastapuolten ylimääräistä pääomaa osingonjakojen kautta silloin, kun operatiivinen riski – jonka keskusvastapuolet kattavat omilla varoillaan clearingosapuolilta saatavien maksujen sijaan – on vakavimmillaan, ottaen myös huomioon henkilöstön läsnäoloa keskusvastapuolten toimitiloissa koskevat rajoitukset. Stressitesti, jonka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) suoritti keskusvastapuolten osalta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen, vahvisti kuitenkin unionin keskusvastapuolten yleisen operatiivisen kyvyn sietää yleisiä häiriöitä sekä kumulatiivisista luotto-, likviditeetti- ja keskittymäriskeistä johtuvia stressitilanteita (4). Tähän mennessä ei ole myöskään ollut merkkejä järjestelmien tai prosessien toimintahäiriöistä. Niiden toimenpiteiden tehokkuus, jotka keskusvastapuolet ovat ottaneet käyttöön operatiivisten riskien pienentämiseksi, viittaa siihen, ettei keskusvastapuolten ole enää tarpeen kuulua suosituksen EJRK/2020/7 soveltamisalaan.

                     (4)

                     Suosituksessa EJRK/2020/7 katetut toimenpiteet ovat luonteeltaan väliaikaisia, ja EJRK seuraa jatkossa niiden vaikutuksia rahoituslaitosten kannalta ja niiden potentiaalia edistää talouden elpymistä. Päätettäessä siitä, onko suositusta tarpeen muuttaa, EJRK ottaa huomioon muun muassa makrotalouden kehityksen ja finanssijärjestelmän vakautta koskevat uudet tiedot.

                     (5)

                     Suosituksen EJRK/2020/7 2 jakson 5 kohdan mukaan EJRK:n hallintoneuvosto päättää suosituksen EJRK/2020/7 muuttamisesta ja muuttamisen ajankohdasta. Tällaiset muutokset voivat koskea erityisesti suosituksen A soveltamisajan pidentämistä.

                     (6)

                     Sen vuoksi suositusta EJRK/2020/7 olisi muutettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

            MUUTOKSET

         Suositusta EJRK/2020/7 muutetaan seuraavasti:

                     1)

                     korvataan 1 jaksossa suositus A seuraavasti:
                     ”Suositus A – Voitonjaon rajoittaminen

                     Suositetaan, että asiaan liittyvät viranomaiset edellyttävät vähintään 30 päivään syyskuuta 2021 saakka, että niiden valvontavaltuuksien piiriin kuuluvat rahoituslaitokset (*1) pidättyvät seuraavista toimista:

                                 a)

                                 osingonjako tai peruuttamaton sitoumus osingonjaosta;

                                 b)

                                 kantaosakkeiden takaisinosto;

                                 c)

                                 olennaista riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimiville maksettavaa muuttuvaa korvausta koskevan velvoitteen perustaminen,
                                 jotka heikentävät omien varojen määrää tai laatua, jolleivät rahoituslaitokset ole äärimmäisen varovaisia näiden toimien toteuttamisessa ja niistä seuraava vähentyminen ei ylitä niiden toimivaltaisen viranomaisen määrittämää varovaista kynnysarvoa. Toimivaltaisille viranomaisille suositellaan, että ne keskustelevat rahoituslaitosten kanssa ennen kuin rahoituslaitokset ryhtyvät a tai b kohdassa tarkoitettuihin toimiin.

                           Tätä suositusta sovelletaan ryhmittymän tasolla unionissa (tai yksittäisen laitoksen tasolla, jos rahoituslaitos ei kuulu ryhmittymään unionin tasolla) ja soveltuvin osin alakonsolidointiryhmän tai yksittäisen laitoksen tasolla.

                        (*1)  Tähän eivät sisälly rahoituslaitosten sivuliikkeet.”;"

                     2)

                     Suosituksen 2 jakson 1 kohdan 1 alakohtaa muutetaan seuraavasti:

                                 a)

                                 korvataan b alakohta seuraavasti:

                                             ”b)

                                             ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (*2) 13 artiklan 10 kohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista tai valvontaviranomaista;

                                    (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1)”;"

                                 b)

                                 korvataan c alakohta seuraavasti:

                                             ”c)

                                             ’rahoituslaitoksella’ tarkoitetaan mitä tahansa seuraavista yrityksistä, joiden päätoimipaikka tai kotipaikka on unionissa:

                                                         i)

                                                         asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määritelty laitos;

                                                         ii)

                                                         direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 1 kohdassa määritelty vakuutusyritys;

                                                         iii)

                                                         direktiivin 2009/138/EY 13 artiklan 4 kohdassa määritelty jälleenvakuutusyritys;”;

                                 c)

                                 korvataan d alakohta seuraavasti:

                                             ”d)

                                             ’olennaista riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivalla’ tarkoitetaan tapauksen mukaan henkilöstöryhmän jäsentä, jonka ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus rahoituslaitoksen riskiprofiiliin, mukaan lukien direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdassa tai komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 (*3) 275 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun henkilöstöryhmään kuuluva henkilö;

                                    (*3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/35, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY täydentämisestä (Solvenssi II) (EUVL L 12, 17.1.2015, s. 1).”;"

                     3)

                     Lisätään 2 kohdan 3 alakohtaan seuraava kohta:

                                 ”1a.

                                 Varovaista kynnysarvoa määrittäessään toimivaltaisten viranomaisten olisi kiinnitettävä huomiota

                                             a)

                                             tämän suosituksen tavoitteisiin, erityisesti rahoituslaitosten tarpeeseen ylläpitää riittävän suuria pääomia – ottaen huomioon myös niiden pääoman kehitysennusteet – järjestelmäriskin pienentämiseksi ja talouden elpymisen edistämiseksi, ottaen huomioon yritysten ja kotitalouksien maksukyvyn heikentymisen riskit pandemian vuoksi;

                                             b)

                                             tarpeeseen varmistaa, että niiden valvontavaltuuksien piiriin kuuluvien rahoituslaitosten osingonjakojen yleinen taso on merkittävästi pienempi kuin covid-19-kriisiä edeltävinä vuosina;

                                             c)

                                             niiden toimivaltaan kuuluvien alojen erityispiirteet.”

                     4)

                     Korvataan 2 jakson 4 kohta seuraavasti:
                     ”4.   Seurannan aikarajat

                     Asetuksen (EU) N:o 1092/2010 17 artiklan 1 kohdan mukaan niiden, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle suositusten perusteella toteutetuista toimista ja perusteltava mahdollinen toimien toteuttamatta jättäminen. Niiden, joille suositus on osoitettu, on toimitettava suosituksen A täytäntöönpanoa koskeva kertomus viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2021.”;

                     5)

                     Korvataan 2 jakson 5 kohta seuraavasti:
                     ”5.   Suosituksen muuttaminen

                     Hallintoneuvosto päättää ennen 30 päivää syyskuuta 2021, onko suositusta tarpeen muuttaa, ottaen huomioon muun muassa makrotalouden kehityksen ja finanssijärjestelmän vakautta koskevat uudet tiedot.”;

                     6)

                     Lisätään 2 jakson 6 kohtaan ”Seuranta ja arviointi” seuraava alakohta:

                                 ”3.

                                 EJRK:n sihteeristö tarjoaa apua niille, joille suositus on osoitettu, varmistamalla kertomusten antamisen koordinoinnin ja asiaankuuluvien mallien tarjoamisen, sekä täsmentämällä tarpeen mukaan menettelyjä ja seurannan aikarajoja.”;

                     7)

                     Liite ”Ilmoittaminen tämän suosituksen johdosta toteutetuista toimista” poistetaan.

            Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä joulukuuta 2020.

                  EJRK:n sihteeristön päällikkö,

                  EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

            (2)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2020/7, annettu 27 päivänä toukokuuta 2020, osingonjaon rajoittamisesta covid-19-pandemian aikana (EUVL C 212, 26.6.2020, s. 1).

            (4)  Katso ESMAn lehdistötiedote: ”ESMA’s Third EU-Wide CCP Stress Test Finds System Resilient to Shocks”, saatavilla osoitteessa: https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma%E2%80%99s-third-eu-wide-ccp-stress-test-finds-system-resilient-shocks.


title: Neuvoston Suositus, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 2020/C 116/01

text:
               8.4.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 116/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020,
      Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
      (2020/C 116/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkistalouden alijäämiä.

                  (2)

                  Vakaus- ja kasvusopimuksen perustana on tavoite turvata terve julkinen talous keinona vahvistaa hintavakauden ja työpaikkoja luovan voimakkaan kestävän kasvun edellytyksiä.

                  (3)

                  Neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020 SEUT 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

                  (4)

                  SEUT 126 artiklan 7 kohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle suositukset liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi määräajassa. Näissä suosituksissa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvosto kehottaa liiallisen alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkistalouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennusteen mukaan johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT).

                  (5)

                  Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, reaalisen BKT:n kasvun arvioidaan olleen 3,9 prosenttia vuonna 2019. Komissio arvioi reaalisen BKT:n kasvun hidastuvan, mutta säilyvän vahvana 3,8 prosentissa vuonna 2020 ja 3,5 prosentissa vuosina 2021 ja 2022, kun oletuksena on, että politiikka säilyy muuttumattomana. Toisaalta nykyisten politiikkatoimien mukainen merkittävä finanssipoliittinen elvytys vauhdittaisi edelleen jonkin verran yksityistä kulutusta. Toisaalta julkisen talouden alijäämän jatkuva kasvu rapauttaisi kuluttajien ja sijoittajien luottamusta talouden kasvusuunnan kestävyyteen. Tämän vuoksi odotuksena on, että investoinnit heikkenevät, kun yksityiset sijoittajat toteavat makrotalouden epätasapainojen lisääntyvän. Nettoviennin vaikutuksen odotetaan pysyvän negatiivisena koko ennustejakson ajan, sillä heikko ulkoinen kysyntä vaikuttaa edelleen vientiin, kun taas yksityinen kulutus tukee tuontia. Tämän puolestaan odotetaan heikentävän jo ennestään suurta vaihtotaseen alijäämää.

                  (6)

                  Hallitus hyväksyi ja toimitti parlamentille 10 päivänä joulukuuta 2019 vuosien 2020–2022 julkisen talouden budjettistrategian, jäljempänä ’julkisen talouden strategia’, jossa tarkistetuksi julkistalouden alijäämätavoitteeksi vuonna 2019 on asetettu 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää 3 prosentin BKT-viitearvon. Alun alijäämän piti vuonna 2019 olla 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta lukua tarkistettiin talousarvion toteuttamisesta saatujen siihenastisten tietojen perusteella. Julkisen talouden strategiasta annettiin laki 18 päivänä joulukuuta 2019.

                  (7)

                  Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, julkistalouden alijäämän ennustetaan ylittävän 3 prosentin BKT-viitearvon koko ennustejakson ajan. Komissio ennustaa julkistalouden alijäämän suhteessa BKT:hen olevan 4 prosenttia vuonna 2019, 4,9 prosenttia vuonna 2020, 6,9 prosenttia vuonna 2021 ja 7,7 prosenttia vuonna 2022, kun oletuksena on, ettei politiikka muutu. Rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän suhteessa BKT:hen 1 prosenttia vuonna 2020, edelleen 1,9 prosenttia vuonna 2021 ja edelleen 0,8 prosenttia vuonna 2022. Komission ennustama alijäämän kasvu johtuu pääasiassa kesällä 2019 vahvistetuista merkittävistä eläkkeiden korotuksista. Eläkemenojen kasvun osuus alijäämän kasvusta suhteessa BKT:hen olisi 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2020, 1,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Lapsilisän on tarkoitus kaksinkertaistua elokuussa 2020, minkä arvioidaan aiheuttavan julkiselle taloudelle 0,6 prosentin kustannukset suhteessa BKT:hen vuodessa. Hallitus ennustaa julkisen talouden strategiassaan julkisen talouden alijäämäksi suhteessa BKT:hen 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022. Hallituksen ennusteiden perusteella tämä johtaisi rakenteelliseen sopeutukseen, joka on 0,3 prosenttia vuonna 2020, 0,2 prosenttia vuonna 2021 ja 0,6 prosenttia vuonna 2022. Julkisen talouden strategian sopeuttaminen perustuu pääasiassa menoihin. Erityisesti menojen, jotka liittyvät palkansaajakorvauksiin, tavaroihin ja palveluihin sekä muihin kuin EU:n yhteisrahoittaman pääoman menoihin, ennustetaan vähenevän suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden strategiassa alijäämän ennustetaan olevan pienempi kuin komission ennusteessa, mikä johtuu strategian taustalla olevasta optimistisemmasta makrotaloutta koskevasta ennusteesta ja siitä, ettei strategiassa oteta huomioon joidenkin toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen, eikä juoksevien menojen suunniteltua vähentämistä ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai uskottavasti julkistetuin toimenpitein; tämän vuoksi toimenpiteitä ei ole voitu ottaa kaikilta osin huomioon komission ennusteessa.

                  (8)

                  Vuonna 2018 Romanian julkisen talouden velka oli 34,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden velka kasvaa siten, että se on 46,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, eli se jää alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon.

                  (9)

                  Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna (tässä tapauksessa viimeistään vuonna 2021), ellei ole olemassa erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

                  (10)

                  Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2021 edellyttäisi liian jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi merkittävään tuotannon supistumiseen. Pidemmällä sopeuttamisuralla, joka sekin edellyttäisi merkittäviä vuotuisia sopeutustoimia, olisi vaiheittaisempi vaikutus kasvuun, ja siinä otettaisiin huomioon, että varainhoitovuosi 2020 on jo alkanut. Rakenneuudistuksilla, joita toteutetaan samaan aikaan julkisen talouden vakauttamisen kanssa, varmistetaan osaltaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen. Kun otetaan huomioon tämä sekä talouden ja julkisen talouden tilanne Romaniassa, on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi vuosi 2022.

                  (11)

                  Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle tässä määräajassa Romanian olisi saavutettava nimellistä julkistalouden alijäämää koskeva tavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022, mikä komission ennusteen perusteella vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (2) nimellistä kasvua, joka on 8,2 prosenttia vuonna 2020, 5,5 prosenttia vuonna 2021 ja 5,5 prosenttia vuonna 2022. Tällainen nettomenojen kasvu on ensisijainen indikaattori arvioitaessa julkisen talouden sopeuttamistoimia silloin, kun tarvitaan huolellista analyysiä. Vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,5 prosenttia vuonna 2020, 0,8 prosenttia vuonna 2021 ja 0,8 prosenttia vuonna 2022. Nykyennusteen perusteella nettomääräiset menot voivat näiden tavoitteiden puitteissa silti reaalisesti kasvaa vuosittain. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää todennäköisesti eläkkeiden suurten lakimääräisten korotusten harkitsemista uudelleen, samoin kuin muiden viimeaikaisten toimenpiteiden, jotka aiheuttavat alijäämän jyrkkää kasvua perusskenaariossa.

                  (12)

                  Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava tilanteen kestävä korjaaminen; lisäksi toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia.

                  (13)

                  Romania on poikennut vuodesta 2016 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti sen omassa julkisen talouden kehyksessä vahvistetuista finanssipolitiikan säännöistä ja tehnyt niistä tämän vuoksi pitkälti tehottomia. Romanian on keskeisen tärkeää varmistaa tulevaisuudessa julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin.

                  (14)

                  Terveeseen julkiseen talouteen kohdistuvat riskit vaikuttavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suurilta suuren julkisen talouden alijäämän ja ikääntymisen kustannusten vuoksi. Riskien kannalta keskeisiä ovat kesällä 2019 toteutetut eläkkeiden korotukset, joiden on määrä tulla voimaan vuosina 2019–2021. Tämä vahvistaa kiireellisen tarpeen palauttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys kaikilta osin,

            SUOSITTAA SEURAAVAA:

                  1)

                  Romanian olisi lopetettava nykyinen julkistalouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2022.

                  2)

                  Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkistalouden alijäämätavoite, joka on 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 8,2 prosenttia vuonna 2020, 5,5 prosenttia vuonna 2021 ja 5,5 prosenttia vuonna 2022, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,5 prosenttia vuonna 2020, 0,8 prosenttia vuonna 2021 ja 0,8 prosenttia vuonna 2022.

                  3)

                  Romanian olisi täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2022. Kestävä korjaaminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Romanian olisi käytettävä mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän supistamiseen.

                  4)

                  Neuvosto vahvistaa 15 päivän syyskuuta 2020 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen Romanian viranomaisten olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu.

            Lisäksi Romanian viranomaisten olisi varmistettava julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin. Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Romanialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.
      Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

         Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            G. GRLIĆ RADMAN

         (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (2)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.