               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 621 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Alankomaiden talouspolitiikasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Alankomaiden talouspolitiikasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241
                  3
               , jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti [päivitettiin XX päivänä kesäkuuta 2022] asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  4
                perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi edellisen 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja jälkimmäisen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön
                  5
               . Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  6
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  7
               , että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun
                  8
               . Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen
                  9
                juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

               (7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia
                  10
               . Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (9)Alankomaat toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Alankomaat ei ole vielä toimittanut kansallista uudistusohjelmaa, koska se sisällytetään elpymis- ja palautumissuunnitelmaan.

               (10)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Alankomaita koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  11
               . Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Alankomaiden edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (11)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Alankomaista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022.
                  12
                Komission päätelmä oli, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään, millä on rajat ylittävää merkitystä.

               (12)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Alankomaat toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Alankomaat harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Alankomaiden julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 2,5 prosenttiin vuonna 2021. Alankomaiden finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2020 että vuonna 2021. Alankomaiden vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 52,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (13)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on samankaltaista, 3,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,3 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 53,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 52,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,1 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä pääasiassa siksi, että ohjelmaan sisältyi vain osa toimenpiteistä, jotka toteutettiin korkeiden energianhintojen vuoksi, ja hieman pienempi vuoden 2023 osalta, mikä johtuu pääasiassa kiinteän pääoman bruttomuodostuksen matalammasta tasosta ja muista komission ennakoimista menoista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 51,4 prosenttia vuonna 2022 ja 50,9 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu erilaisesta nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin (10 vuoden keskiarvon) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,5 prosenttia.

               (14)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,9 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä luovutaan vuonna 2023
                  13
               . Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voidaan jatkaa. Yhtä näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu – energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksiä. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023
                  14
               . Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2023.

               (15)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Alankomaat
                  15
                varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Alankomaat harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

               (16)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä –2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  16
               . Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana
                  17
               . Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2022
                  18
               . Sen vuoksi Alankomaat suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,0 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella uusien ilmastotoimien (tavoitteina vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää kestävää energiaa) ja koulutusalan toimenpiteiden (uudelleenkoulutus ja opettajien koulutus) odotetaan edistävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (17)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana
                  19
               . Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 muuttumattomana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023
                  20
               . Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen).

               (18)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ennen kuin se nousee 2,9 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että toteutetaan joitakin julkisen talouden lisävakauttamistoimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan niin, että se nousee 53,1 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 54,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

               (19)Asuntomarkkinoiden vääristymät vaikuttavat osaltaan asuntojen hintojen nopeaan nousuun ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen, minkä vuoksi kotitaloudet ovat alttiita talouden häiriöille. Asuntojen hintojen nousu kiihtyi vuonna 2021. Vuotuinen nousuvauhti on ollut 15 prosenttia, ja asuntomarkkinoilla on yhä enemmän merkkejä yliarvostuksesta, mikä lisää riskejä ja haavoittuvuuksia. Vaikka asuntolainojen korkojen verovähennysoikeutta vähennetään asteittain, se tehdään vain osittain, ja asuntolainamaksuille myönnettävä verohelpotus pysyy suurena. Tämä yhdessä suhteellisen korkeiden lainanottorajojen (luototusaste) kanssa suosii edelleen voimakkaasti kotitalouksien velanottoa. Samalla yksityiset vuokramarkkinat ovat edelleen pienet ja alikehittyneet. Vuokramarkkinoilla ei ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen. Tarjontapuolen jäykkyys lisää asuntomarkkinoiden vääristymiä. Asuntojen suhteellisen joustamaton tarjonta lisää riskiä siitä, että asuntojen hintojen kohtuullistamiseen tähtäävät politiikat lisäävät kysyntää ja viime kädessä nostavat asuntojen hintoja entisestään, mikä ei vastaa alkuperäistä tavoitetta.

               (20)Vaikka eläkejärjestelmä toimii hyvin eläkkeiden riittävyyden ja julkisen talouden kestävyyden suhteen, ammatillisessa lisäeläkejärjestelmässä (toinen pilari) on parannettavaa sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, eläkeoikeuksien avoimuuden ja joustavuuden osalta. Toisen pilarin eläkemaksut ovat korkeita, ja eläkemaksuihin saatetaan joutua tekemään suuria muutoksia eläkerahastojen taseiden epätasapainon korjaamiseksi. Vaadittavien säästöjen suuri määrä vaikuttaa myös vaihtotaseen ylijäämään. Eläkejärjestelmän uudistus voisi parantaa eläkerahastojen kykyä selviytyä häiriöistä. Vuoden 2019 eläkeuudistuksen pääperiaatteita koskevan puitesopimuksen myötä hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat kesäkuussa 2020 uudesta toisen pilarin sopimusrakenteesta. Suunnitellun uudistuksen tavoitteena on yleisesti ottaen korjata eläkejärjestelmän keskeisiä haavoittuvuuksia. Alankomaiden parlamentin on määrä keskustella lainsäädäntötoimenpiteistä sovitun eläkeuudistuksen täytäntöönpanemiseksi ja hyväksyä ne vuoden 2022 aikana. Suurin haaste on toteuttaa uudistus kokonaisuudessaan, ja sen täytäntöönpanoa on myös seurattava tarkasti.

               (21)Alankomaat toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat
                  21
                22 päivänä joulukuuta 2021, 23 päivänä joulukuuta 2021 ja 22 päivänä maaliskuuta 2022. Alankomaiden on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

               (22)Joustavien työmuotojen osuus on edelleen suuri, ja ne muodostavat merkittävän osan Alankomaiden työmarkkinoista. Tämä viittaa työmarkkinoiden segmentoitumisen riskin kasvamiseen. Institutionaaliset tekijät ja kansalliset poliittiset valinnat vaikuttavat merkittävästi tämäntyyppisten työmuotojen käyttöön, esimerkiksi erot verokohtelussa (itsenäisille ammatinharjoittajille ilman työntekijöitä), sosiaaliturvan kattavuus ja työsuojelusäännökset. Nämä erilaiset vaikuttimet ja institutionaaliset tekijät luovat huomattavia taloudellisia kannustimia tai pidäkkeitä, joilla on varsin vääristäviä vaikutuksia työmarkkinoiden laitamilla oleville. Covid-19-kriisi nosti esiin myös työmarkkinoiden segmentoitumiseen liittyviä riskejä ja tiettyjen ryhmien epäsuotuisan työllisyys- ja sosiaalisen tilanteen sekä merkittäviä haasteita, jotka liittyvät itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvan riittävyyteen, sillä he ovat tavanomaista useammin alivakuutettuja sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai vanhuuden varalta. Lisäksi näennäisyrittäjyyttä voitaisiin vähentää lisätoimenpiteillä, joilla selkeytetään itsenäisten ammatinharjoittajien työsuhteen määrittelyä ja sovellettavien sääntöjen täytäntöönpanoa.

               (23)Työvoimapula on pahentunut entisestään ja yleistynyt kaikilla aloilla talouden yleisen elpymisen ja työvoiman kysynnän kasvun myötä. Työmarkkinaennusteet viittaavat siihen, että työmarkkinat ovat edelleen kireät tulevaisuudessa erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, teknisten tehtävien ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Lähitulevaisuudessa myös rakennusalalla on hyvin paljon työvoimapulaa. Kireät työmarkkinat uhkaavat haitata suuria investointeja, joita tarvitaan osana vihreää ja digitaalista siirtymää. Samalla työvoimaa on kuitenkin saatavilla tai sitä ei ole hyödynnetty riittävästi, erityisesti kun otetaan huomioon maahanmuuttajataustaisten alhaisempi työllisyysaste ja osa-aikatyön suuri osuus. Osa-aikaisista työntekijöistä monet ovat naisia (62,5 % työllistyneistä naisista oli osa-aikaisia vuonna 2021). Kannustamalla osa-aikaisia työntekijöitä lisäämään tekemiensä työtuntien määrää nykyistä työvoimapulaa voitaisiin pienentää ja samalla kaventaa sukupuolten välistä keskimääräistä palkka- ja eläke-eroa. Työelämän ulkopuolella olevien (jotka eivät työskentele eivätkä hae töitä), pitkäaikaistyöttömien ja työmarkkinoiden laitamilla olevien aktivoiminen ja täydennys- tai uudelleenkoulutus kohdennettujen ja räätälöityjen toimien avulla voisi auttaa lievittämään työvoima- ja osaamisvajetta ja samalla edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja aktiivista osallisuutta.

               (24)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (25)Riippuvuus fossiilisista polttoaineista on hyvin korkea. Vuoden 2020 tietojen perusteella riippuvuus Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista on EU:n keskiarvotasolla hiilen (54 %) ja raakaöljyn (26 %) osalta ja pienempi maakaasun osalta (30 %, EU:n keskiarvo 44 %)
                  22
               . Energiapaletissa osuus on EU:n keskiarvoa suurempi sekä öljyn (39 %, EU:n keskiarvo 33 %) että maakaasun (44 %, EU:n keskiarvo 24 %) osalta kun taas hiilen osuus on pienempi (6 %, EU:n keskiarvo 11 %). Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista voitaisiin vähentää lisäämällä investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, poistamalla infrastruktuurin pullonkauloja ja parantamalla energiatehokkuutta. Toimia on tehostettava uusiutuvaa energiaa koskevien EU:n vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Alankomaat suoriutui jäsenvaltioista viidenneksi heikoimmin, kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020. Ero on yksi jäsenvaltioiden suurimmista vuoden 2020 osuuden ja vuoden 2030 tavoitteiden välillä. Lisäinvestoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöönottoa ja verkkokapasiteettia, jota tarvitaan uusiutuvan energian siirtämiseksi tuotantolaitoksista kulutuspaikkoihin. Verkkokapasiteetin kehittäminen on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että sähköverkon kapasiteetista aiheutuvia rajoitteita ilmeni entistä enemmän vuonna 2021, minkä vuoksi uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden täytäntöönpano on viivästynyt. Uusiutuvan energian kapasiteetin käyttöönottoon liittyviä hallinnollisia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi parantamalla energiatehokkuutta voidaan vähentää hiilipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista kustannustehokkaasti, kuten myös tuontia Venäjältä. Parantamisen varaa on erityisesti rakennusten peruskorjauksissa sekä lämpöpumppujen ja kaukolämmön käyttöönotossa rakennusalalla sekä energiaintensiivisten teollisuudenalojen sähköistämisessä ja puhtaan energian tarjoamisessa. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Alankomaat olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

               (26)Lisäinvestoinnit liikenneinfrastruktuuriin voisivat auttaa poistamaan pullonkauloja ja tukemaan kestävää liikkuvuutta. Rautatie- ja maantieinfrastruktuuri on ylikuormitettu. Alankomaiden rautatieverkko on Euroopan liikennöidyin. Alankomaat on ottamassa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää tukeakseen rautatieverkkokapasiteetin lisäämistä. Vaikka liikenneruuhkia on hieman alle EU:n keskiarvon, vuonna 2019 niistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan 4 prosenttia Alankomaiden vuotuisesta BKT:sta. Kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon Alankomaiden liikenteen solmukohtien merkitys (Rotterdamin satama, Schipholin lentoasema). Ne voisivat myös vähentää maan suurta riippuvuutta öljystä (39 % energiapaletista vuonna 2020).

               (27)Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa. Typpiylijäämä on nelinkertainen EU:n keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat. Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne vaikuttavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää nitraattidirektiivissä säädetyt raja-arvot. Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alankomaiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla. Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi. Alankomaiden eläintiheys on suurin EU:ssa.

               (28)Ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vauhdittaminen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Alankomaat voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Alankomaat voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (29)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  23
                ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (30)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Alankomaiden osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3.

               (31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 4. Suositus 1 tukee osaltaan myös euroalueen suosituksen, erityisesti euroaluetta koskevan suosituksen 1, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 4 tarkoitetuilla finanssi- ja muilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan myös korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan,

               SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; vähentää kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden vääristymiä muun muassa tukemalla yksityisen vuokrasektorin kehitystä ja toteuttamalla toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi; panee täytäntöön vuosina 2019 ja 2020 sovitun eläkejärjestelmän uudistuksen;

               2.saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.edistää riittävää sosiaaliturvaa itsenäisille ammatinharjoittajille, joilla ei ole työntekijöitä, puuttuu näennäisyrittäjyyteen ja vähentää kannustimia käyttää joustavia tai määräaikaisia työsopimuksia; pyrkii vähentämään työvoimapulaa ja osaamisvajetta, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla, digitaalisilla ja teknisillä aloilla sekä rakennusalalla, muun muassa hyödyntämällä käyttämätöntä työvoimapotentiaalia, joka aiheutuu osa-aikatyön suuresta osuudesta ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden alhaisesta työllisyysasteesta; parantaa täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia erityisesti työmarkkinoiden laitamilla ja ulkopuolella oleville;

               4.vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti lisäämällä täydentäviä investointeja verkkoinfrastruktuuriin ja virtaviivaistamalla lupamenettelyjä, parantamalla erityisesti rakennusten energiatehokkuutta ja nopeuttamalla investointeja kestävään liikenteeseen ja kestävään maatalouteen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen
                     yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, Bryssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, Bryssel 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

                     (9)

                        Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla.

                     (10)

                        Komission tiedonanto neuvostolle: Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023, Bryssel 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                         SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                         SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

                     (14)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (15)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 88).

                     (16)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (17)

                        Nämä ovat lineaariseen menoprofiiliin perustuvia komission ennusteita. Komissio ei ole vielä saanut Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelmaa.

                     (18)

                        Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy osittain investointivaroilla, joita on annettu kuntien käyttöön ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa varten ja nuorille tarkoitetuksi lisärahoitukseksi.

                     (19)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (20)

                        Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy osittain investointivaroilla, joita on annettu kuntien käyttöön ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa varten ja nuorille tarkoitetuksi lisärahoitukseksi.

                     (21)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Alankomaiden osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan.

                     (23)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 602 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Belgian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Belgian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241
                  2
               , jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitettiin XX päivänä kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu
                  3
               . Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi edellisen 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja jälkimmäisen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön
                  4
               . Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  5
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  6
               , että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun
                  7
               . Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen
                  8
                juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

               (7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia.
                  9
                Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio totesi, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (9)Belgia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä.
                  10
                Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Belgia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

               (10)Belgia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Belgian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

               (11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Belgiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  11
               . Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Belgia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Belgia edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Belgian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja sen julkinen velka perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka uhkaavat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

               (13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Belgia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Belgia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Belgian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,0 prosenttia. Belgian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,4 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Belgian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa vähimmäiseläkkeiden ja terveydenhuoltoalan palkkojen pysyvistä korotuksista. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 108,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (14)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan suhteessa BKT:hen 108,0 prosenttiin vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon (pelkästään) vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaariosta ja ohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 1,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Belgian talouden potentiaalista kasvua.

               (15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja 0 prosenttia vuonna 2023
                  12
               . Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kertaluontoisista tulonsiirroista kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia ja koskevan vuotta 2022. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin tulonsiirrot kaikille kotitalouksille energiankulutuksen tukemiseksi sekä kaasun ja sähkön alv-kantojen ja bensiinin valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023
                  13
               . Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022).

               (16)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Belgia rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa.
                  14
                Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Belgia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

               (17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä –2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  15
               . Belgia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022
                  16
               . Sen vuoksi Belgia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,1 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi julkisten menojen kasvun, joka johtuu julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalietuuksien automaattisesta indeksoinnista ja vähäisemmässä määrin tavaroiden ja palvelujen suuremmasta julkisesta kulutuksesta, ennustetaan myös lisäävän kansallisesti rahoitettujen juoksevien (netto)perusmenojen elvyttävää vaikutusta. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

               (18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana
                  17
               . Belgian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023
                  18
               . Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen).

               (19)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Nämä kehitysarviot perustuvat makrotalouden skenaarioon, joka laadittiin ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, ja niissä oletetaan toimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty ohjelman myöhempien vuosien osalta. Tällaisia ovat etenkin niin kutsutut ”joustavat julkisen talouden toimet”, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2025. Julkisen talouden velan odotetaan vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 109,7 prosenttiin vuonna 2024 ja 110,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

               (20)Jos politiikka säilyy muuttumattomana, väestön nopean ikääntymisen odotetaan pahentavan ikääntymiseen liittyvien menojen vaikutusta julkiseen talouteen. Vuoden 2021 ikääntymisraportissa ennustetaan ikääntymiseen liittyvien menojen kasvavan 3,6 prosenttiyksikköä vuoteen 2040 mennessä ja 5,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2070 mennessä, mikä johtuu pääasiassa eläke- ja pitkäaikaishoitomenoista. Belgia on sitoutunut elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan toteuttamaan eläkeuudistuksen, jonka tavoitteena on muun muassa parantaa järjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä ja edistää eri eläkejärjestelmien lähentymistä. Pitkäaikaishoidon osalta Belgian menot kuuluivat jo vuonna 2019 EU:n suurimpiin, ja sen menojen odotetaan kasvavan edelleen 14 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä.
                  19
                Uudistukset, joilla pyritään parantamaan eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä ja erityisesti välttämään tarpeetonta tai lykkäämään ennenaikaista laitoshoitoa, joka koskee joka neljättä hoitolaitoksessa olevaa henkilöä, on aloitettu, vaikkakin suuria alueellisia eroja on havaittavissa. Covid-19-kriisi on pysäyttänyt suunniteltujen säästötoimenpiteiden toteuttamisen. Tämä viittaa siihen, että liiallista laitoshoitoa saattaa olla mahdollista vielä vähentää samalla kun lisätään laadukkaiden kotihoitopalvelujen käyttöä ja poistetaan taloudellisia esteitä, jotka rajoittavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien mahdollisuuksia käyttää näitä palveluja. Uudistusten nopea ja kunnianhimoinen toteuttaminen auttaisi vastaamaan kestävyyttä koskeviin huolenaiheisiin.

               (21)Belgian verojärjestelmälle on ominaista työn suuri verorasitus suhteellisen korkeine veroasteineen ja kapeine veroluokkineen. Tämä rajoittaa verojärjestelmän todellista progressiivisuutta ja vähentää entisestään työmarkkinoille osallistumista. Vaikka vuoden 2016 verouudistuksella kevennettiin pienituloisimpien työhön kohdistuvaa verorasitusta, verokiila on edelleen EU:n korkein keskipalkkaisten osalta. Työn korkea verotus saattaa myös vähentää osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi jotkin työttömyysetuusjärjestelmän piirteet saattavat heikentää työnteon kannustimia ja vähentää aktivointitoimien vaikuttavuutta. Sosiaalituen monimutkaisuus ja vähäiset mahdollisuudet yhdistää työtuloja ja sosiaalietuuksia voivat myös luoda pidäkkeitä työn vastaanottamiselle erityisesti niille, joilla on heikot ansiomahdollisuudet. Lisäksi lukuisat vapautukset, vähennykset ja alennetut verokannat, joiden osittainen tarkoitus on lievittää korkeiden verokantojen vaikutusta, rapauttavat veropohjia ja aiheuttavat tehottomuutta ja vääristymiä. Tietyt verojärjestelmän piirteet vääristävät sijoitusvalintoja ja johtavat liialliseen sijoittamiseen tiettyihin omaisuuseriin. Esimerkiksi kiinteistöjen vuokria verotetaan liian kevyesti, ja vapaa-ajanasuntojen lainojen korot ovat verovähennyskelpoisia. Lisäksi säästämisen verokannustimet ja pitkäaikaisiin säästö- ja eläkejärjestelmiin sovellettavien verosääntöjen jäykkyys muodostavat esteitä pääoman kohdentamiselle järkevämmin. Myöskään helmikuussa 2021 voimaan tullut arvopaperitileistä kannettava vero ei kannusta sijoittamaan rahoitusvälineisiin. Olisi myös mahdollista kehittää ympäristöverotusta vähentämällä fossiilisten polttoaineiden tukia ja kannustamalla investoimaan vähähiiliseen talouteen. Esimerkiksi lämmitykseen käytettävien fossiilisten polttoaineiden (esim. kevyt polttoöljy ja maakaasu) sähköön verrattuna alhaisten valmisteverojen tarkistaminen kannustaisi investoimaan vähähiilisiin lämmitysratkaisuihin. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää politiikkatoimilla, kuten ottamalla käyttöön yksityisajoneuvojen tiemaksut (kuorma-autojen tapaan), ja varmistamalla samalla riittävä julkisen liikenteen tarjonta, sillä keskimääräinen liikenneruuhkissa vuosittain vietetty tuntimäärä on EU:n suurimpia. Se voisi myös auttaa vähentämään päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomia kasvihuonekaasupäästöjä. Painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta ja veropohjan laajentaminen saattaisivat parantaa verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta, parantaa työllisyyttä sekä edistää sosiaalisia ja ympäristötavoitteita.

               (22)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Belgian talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti auttavan Belgiaa vastaamaan merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa yksilöidyistä haasteista. Julkisten menojen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy menojen uudelleenarvioinnin järjestelmällinen sisällyttäminen budjettisuunnittelusykleihin kaikilla hallintotasoilla. Julkisten eläkemenojen kasvun vuoksi suunnitelmaan sisältyy eläkeuudistus, jolla pyritään muun muassa parantamaan eläkejärjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös useita toimenpiteitä, joilla vastataan työmarkkinoiden haasteisiin ja vahvistetaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten, nuorten, vammaisten ja digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden, integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. Suunnitelman mukaan Belgia ottaa käyttöön 5G-verkon. Suunnitelmaan sisältyy myös työsuhdeautojen verojärjestelmän uudistus, jolla pyritään koko työsuhdeautokannan sähköistämiseen.

               (23)Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Belgian suunnitelman kokonaismäärärahoista on 49,6 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 26,6 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Belgiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

               (24)Belgia ei ole vielä virallisesti toimittanut kumppanuussopimusta ja muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja.
                  20
                Belgian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

               (25)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Belgialla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin ja koulutusjärjestelmään. Ennätyksellisen suuri avointen työpaikkojen määrä Belgiassa osoittaa, että työnantajien on yhä vaikeampaa löytää työntekijöitä, joilla on oikeanlaiset taidot. Työvoimapula koskee kaikkia osaamistasoja, ja se on jatkuvaa monilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan ja koulutuksen aloilla, hoiva-alalla ja rakennusalalla. Erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneita on liian vähän sekä ammatillisista ohjelmista valmistuneiden että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden joukossa. Osaamisen kohtaanto-ongelmia selittää myös vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen. Tämä koskee erityisesti matalasti koulutettuja, joiden työllistymismahdollisuuksia täydennyskoulutus saattaisi parantaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa kehitetään yksilöllisiä oppimistilejä ja yksilöllisiä oppimisoikeuksia työntekijöitä varten. Aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyvien koulutusmenojen osuus on kuitenkin kohtalaisen pieni, ja vain pieni, joskin kasvava, osa työnhakijoista osallistuu jonkin työvoimapulasta kärsivän alan koulutukseen. Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien korjaaminen on keskeinen tekijä digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän onnistumisessa sekä EU:n vuoteen 2030 asettamien työllisyyttä ja osaamista koskevien yleistavoitteiden saavuttamisessa.

               (26)Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien osalta erityistä huolta aiheuttaa koulutusjärjestelmän suorituskyky ja inklusiivisuus, varsinkin kun otetaan huomioon koulutusmenojen suuruus.
                  21
                Erot koulutustuloksissa liittyvät läheisesti opiskelijoiden sosioekonomiseen ja maahanmuuttajataustaan. Ne kuuluvat EU:n suurimpiin ja johtavat eriarvoisuuteen koulutuksessa. Useampi kuin yksi kolmesta vammaisesta nuoresta aikuisesta ei saa suoritettua loppuun toisen asteen koulutusta. Lisäksi vain 6,2 prosenttia opiskelijoista Belgiassa osallistui vuonna 2019 työssäoppimiseen, mikä on selvästi alle EU:n keskiarvon (29 %). Ammatillisen koulutuksen järjestelmien työmarkkinarelevanssin lisääminen on tarpeen erityisesti ranskankielisessä yhteisössä, sillä vain kolme kymmenestä suosituimmasta toisen asteen ammatillisen koulutuksen vaihtoehdosta valmistaa ammatteihin, joissa on pulaa työvoimasta. Ylipäänsä Belgiassa on edelleen aihetta huoleen ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta reittinä huippuosaamiseen, sillä suurella osalla väestöstä on ammatillisesta koulutuksesta negatiivinen käsitys. Opettajan ammatin vahvistaminen auttaisi pitämään opettajat työssä ja vähentäisi kasvavaa pulaa pätevistä opettajista. Tämä on erityisen suuri haaste muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa ja saattaa lisätä entisestään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Jo toteutettujen toimenpiteiden lisäksi opettajan ammatin houkuttelevuutta voitaisiin lisätä tarjoamalla parempaa peruskoulutusta ja jatkuvaa täydennyskoulutusta sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja.

               (27)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (28)Noin 70 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta Belgiassa katetaan fossiilisten polttoaineiden tuonnilla. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on raakaöljyn osalta 30 prosenttia (kokonaistuonnista), mikä ylittää EU27:n keskiarvon (26 %), mutta suhteessa pienempi maakaasun (7 %, EU:ssa 44 %) ja hiilen (39 %, EU:ssa 54 %) osalta.
                  22
                Energiapaletissa sekä öljyn (39 % kotimaisesta bruttokulutuksesta verrattuna 33 %:iin) että maakaasun (30 % verrattuna 24 %:iin) osuus on EU:n keskiarvoa suurempi kun taas hiilen osuus on pienempi (5 % verrattuna 11 %:iin). Ydinenergian osuus energiapaletista on 16 prosenttia kotimaisesta bruttokulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta oli vuonna 2020 vain 13 prosenttia. Belgian on toteutettava huomattavia lisätoimia nopeuttaakseen uusiutuvien energialähteiden kehittämistä keinona saavuttaa ilmastoneutraalius vuonna 2050 ja vähentää riippuvuuttaan fossiilisista tuontipolttoaineista. Maatuulivoimahankkeiden kehittämistä ja siihen liittyvää sähköverkon laajentamista haittaavat kuitenkin suuresti rakennuslupien pitkät viivästykset, jotka johtuvat erityisesti lukuisista, toistuvista ja pitkistä muutoksenhakumenettelyistä. Uusiutuvaa energiaa koskevien Belgian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tavoitteiden ja strategian yhdenmukaistaminen kaikkien hallintotasojen (liittovaltio, alueet ja paikallistaso) välillä tarjoaisi sijoittajille selkeämmät puitteet, vähentäisi valituksia ja nopeuttaisi uusiutuvan energian käyttöönottoa ja siihen liittyvää verkon vahvistamista. Lisäksi lupien myöntämistä voitaisiin helpottaa parantamalla muutoksenhakuelinten valmiuksia ja toteuttamalla lisätoimia muutoksenhakumenettelyjen nopeuttamiseksi ja peräkkäisten valitusten todennäköisyyden vähentämiseksi, lieventämällä rajoituksia lentoasemien, tutkien ja sotilasalueiden läheisyydessä sekä päivittämällä tuuliturbiinien vähimmäisetäisyyttä koskevia vaatimuksia. Hyväksyttävyyttä paikallisten asukkaiden keskuudessa saattaisi lisätä, jos otettaisiin käyttöön aluesuunnittelu, jossa otetaan huomioon alueiden resurssipotentiaali, ja lisättäisiin kuntien osallistumista uusiutuvan energian tuotannon hankkeisiin. Kattoaurinkosähköpotentiaalia (sekä pienessä että suuressa mittakaavassa) voitaisiin hyödyntää paremmin luomalla ennakoitavat ja riittävät puitteet itse tuotetun energian kulutuksen, energian jakamisen ja kysyntäjouston edistämiseksi. Jotta energiaverkko kestäisi suuremman määrän vaihtelevia energialähteitä, on tarpeen vahvistaa sitä ja tehdä siitä älykkäämpi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

               (29)Lisäkeinoja energiatehokkuuden parantamiseksi sekä energiankulutuksen, päästöjen ja fossiilisista polttoaineista riippuvuuden vähentämiseksi ovat investoinnit vedyn arvoketjuun, energiaperuskorjaukset ja rakennusten vähähiilistäminen. Tämä edellyttää sitä, että tuet suunnataan uudelleen vähähiilisiin lämmönlähteisiin ja että otetaan käyttöön tai nopeutetaan alueellisia kieltoja, jotka koskevat öljy- tai kaasukattiloiden asentamista uusiin rakennuksiin. Polttoainesiirtymä helpottuu, jos energiankulutusta vähennetään ja energiatehokkuutta parannetaan (edistämällä perusteellisempia korjauksia) samanaikaisesti polttoainesiirtymän kanssa. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Belgia olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. Liikennealalla yksityisautoilun yleisyydellä on merkittävä osuus Belgian öljynkulutuksessa. Yksityisautoilua ja siihen liittyvää öljynkulutusta auttaisi vähentämään ympäristöystävällisten liikennemuotojen (pyöräily, jaettu liikkuminen) sekä julkisen liikenteen käytön edistäminen muun muassa parantamalla julkisia liikennepalveluja.

               (30)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Belgia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Belgia voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  23
                ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (32)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Belgian osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 3.

               SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n rahastojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; asettaa etusijalle uudistukset, joilla parannetaan pitkäaikaishoidon taloudellista kestävyyttä muun muassa edistämällä eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä; uudistaa verotus- ja etuusjärjestelmiä työnteon pidäkkeiden vähentämiseksi siirtämällä verorasitusta pois työn verottamisesta ja yksinkertaistamalla vero- ja etuusjärjestelmää; vähentää verotukia ja tekee verojärjestelmästä investointineutraalimman;

               2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.puuttuu työvoimapulaan ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin erityisesti parantamalla koulutusjärjestelmän ja ammatillisen koulutuksen suorituskykyä ja inklusiivisuutta, parantamalla ammatillisen koulutuksen laatua ja työmarkkinarelevanssia sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja ja koulutusta opettajille;

               4.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla energiatehokkuuden parantamista ja fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä rakennuksissa, edistämällä julkisen liikenteen käyttöä ja tarjontaa sekä nopeuttamalla uusiutuvan energian ja siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin käyttöönottoa sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä esimerkiksi lyhentämällä pitkiä muutoksenhakumenettelyjä sekä ottamalla käyttöön puitteet, jotka edistävät investointeja aurinkoenergiaan.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, Bryssel 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, Bryssel 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

                     (8)

                        Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla.

                     (9)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023”, Bryssel 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (ST 10161 2021 INIT; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final.

                     (12)

                        Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

                     (13)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission Yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (14)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Belgian vuoden 2021 vakausohjelmasta, EUVL C 304, 29.7.2021, s. 1.

                     (15)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (16)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (17)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (18)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

                     (19)

                        Euroopan komissio (2021), ”The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019-2070), Institutional Paper 148.

                     (20)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä. EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (21)

                        OECD – PISA Results 2018, Volume 1.

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Belgian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

                     (23)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.