title: Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EJRK/2019/9)2019/C 366/06

text:
               30.10.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 366/35

      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,
      annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,
      keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa
      (EJRK/2019/9)
      (2019/C 366/06)
      EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
          ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

                  (2)

                  Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

                  (3)

                  Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat asuntolainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

                  (4)

                  Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

                  (5)

                  Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

                  (6)

                  Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

                  (7)

                  Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Ruotsi (6).

                  (8)

                  Vuonna 2016 merkittävin Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla todettu haavoittuvuus liittyi merkittävään ja pitkittyneeseen kasvuun asuntojen hinnoissa ja asuntolainoissa, mikä johti asuntojen hintojen yliarvostukseen sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen.

                  (9)

                  EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

                  (10)

                  Ruotsin osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kasvu on vuoden 2016 jälkeen hidastunut ja on tällä hetkellä vuoden 2016 tasolla. Asuntojen hinnoissa on kuitenkin edelleen yliarvostusta, ja kotitalouksien velkaantuneisuus on lisääntynyt merkittävästi.

                  (11)

                  Ruotsin kansalliset viranomaiset ovat vuodesta 2016 kiristäneet tai ottaneet käyttöön useita luotonottaja- ja pääomaperusteisia toimenpiteitä. Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusien asuntolainojen takaisinmaksuun liittyviä vaatimuksia. Nämä vaatimukset liittyivät uusien lainojen luototusasteeseen (LTV), ja niissä edellytettiin vähintään 2 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on yli 70 prosenttia, ja 1 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on 50–70 prosenttia. Vuonna 2017 näihin vaatimuksiin tehtiin lainojen ja tulojen suhdetta (LTI) koskeva tiukennus uusien lainojen osalta siten, että mainittuihin vaatimuksiin lisättiin yksi prosenttiyksikkö vuodelle uusissa lainoissa, joiden LTI-suhdeluku on yli 4,5. Vuonna 2018 Finansinspektionen (Ruotsin rahoitusvalvontaviranomainen) asetti asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan nojalla kaikille sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville kotimaisille luottolaitoksille luottolaitoskohtaisen 25 prosentin alarajan vastuilla painotetuille keskimääräisille riskipainoille sellaisen portfolion osalta, joka koostuu Ruotsissa olevien velallisten kiinteistövakuudellisista vähittäisvastuista. Lopuksi Finansinspektionen korotti vuonna 2018 vastasyklistä pääomapuskurikantaa 2 prosentista 2,5 prosenttiin syyskuusta 2019 lähtien.

                  (12)

                  Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Ruotsissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, on myös tärkeitä rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia ja samalla lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) asuntojen suosiollinen verokohtelu, kuten asuntolainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kiihdyttää asuntojen hintojen nousua ja kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

                  (13)

                  EJRK on tämän vuoksi katsonut – huolimatta siitä, että se tunnustaa Ruotsissa käytössä olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden laajan kirjon – että vaikka nämä makrovakauspoliittiset toimenpiteet ovat asianmukaisia, ne ovat vain osittain riittäviä asuinkiinteistöihin liittyviin tunnistettuihin haavoittuvuuksiin, erityisesti kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, puuttumiseksi keskipitkällä aikavälillä. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Ruotsin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Ruotsin nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä.

                  (14)

                  Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa a) laajempia poliittisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on torjua tekijöitä, jotka helpottavat tai edistävät kotitalouksien kasvavaa velkaantuneisuutta ja b) olemassa olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden tiukentamista tai muiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen liittyvät haavoittuvuudet jatkavat kasvuaan suhdanneluonteisten taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien syiden vuoksi.

                  (15)

                  Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

                  (16)

                  EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1 JAKSO

         SUOSITUKSET

         Suositus A – Asuntolainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

      Suositetaan, että Ruotsi tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Ruotsissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia, koska ne kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa asuntolainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat asuntolainojen määrää liiallisesti.

         Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

                  1.

                  Suositetaan, että Ruotsin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on järjestelmäriskien seuranta, seuraavat tiiviisti kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen liittyviä haavoittuvuuksia keskipitkällä aikavälillä, muun muassa

                              a)

                              arvioimalla – käyttämällä uusia asuntolainoja koskevia lainakohtaisia tietoja – uusia asuntolainoja ottavien kotitalouksien kykyä kestää epäsuotuisia taloudellisia olosuhteita tai rahoitusehtoja tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteistä kehitystä; ja

                              b)

                              arvioimalla olemassa olevien asuntolainasalkkujen mahdollisia luottotappioita sekä mahdollisia seurannaisvaikutuksia rahoitusvakauteen siinä tapauksessa, että taloudelliset tai rahoitukselliset olosuhteet kehittyvät epäsuotuisasti.

                  2.

                  Suositetaan, että luottoriskin kasaantumisen estämiseksi Ruotsin makrovakausviranomaiset, joiden tehtävänä on ottaa käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, tiukentavat nykyisiä tai ottavat käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jos suosituksen B 1 kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että uusia asuntolainoja ottavien luotonsaajien merkittävä tai kasvava joukko ei välttämättä kykene hoitamaan velkaansa sen jälkeen, kun taloudelliset tai rahoitukselliset olosuhteet ovat kehittyneet kielteisesti.

                  3.

                  Suositetaan, että Ruotsin makrovakausviranomainen, nimetty viranomainen tai toimivaltainen viranomainen, tilanteesta riippuen, tiukentaa olemassa olevia tai ottaa käyttöön muita pääomaperusteisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan riittävä pääoma Ruotsissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten myöntämien asuntolainojen osalta, jos suosituksen B 1 kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että mahdolliset luottotappiot ovat kasvaneet suhdanneluonteisten, taloudellisten ja rahoituksellisten tekijöiden vuoksi sekä nykyisten asuntolainojen osalta – taloudellisten tai rahoituksellisten olosuhteiden heikentymisen tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen tapauksessa – että muiden lainojen osalta – asuntolainan ottaneiden kotitalouksien pienentyneen kulutuksen seurauksena.

            2 JAKSO

         SOVELTAMINEN

      1.   Määritelmät

      Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

                  a)

                  ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

                  b)

                  ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

                  c)

                  ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

                  d)

                  ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

                  e)

                  ’lainojen ja tulojen suhteella’ (LTI) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  f)

                  ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

                  g)

                  ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

                  h)

                  ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

                  i)

                  ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  j)

                  ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

                  k)

                  ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä.

            2.   Soveltamiskriteerit

                  1.

                  Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

                              a)

                              suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö;

                              b)

                              tehtäessä suositukseen A liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Ruotsin asuinkiinteistösektorilla;

                              c)

                              kun otetaan käyttöön tai tiukennetaan luotonsaajaperusteisia tai pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

                              d)

                              suosituksen A ja suosituksen B noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

                  2.

                  Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään

                              a)

                              tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

                              b)

                              arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, mukaan lukien uusien asuntolainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

                              c)

                              yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

            3.   Seurannan aikarajat

      Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

                  a)

                     Suositus A

                  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä raportti suosituksen A soveltamisesta.

                  b)

                     Suositus B

                  Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvien haavoittuvuuksien seurannasta ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut näiden haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

            4.   Seuranta ja arviointi

                  1.

                  EJRK:n sihteeristö

                              a)

                              avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

                              b)

                              tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

                                          i)

                                          31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

                                          ii)

                                          31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; ja

                                          iii)

                                          31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta.

                  2.

                  EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

               EJRK:n sihteeristön päällikkö

               EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

         (7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

         (8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

         LIITE I

            SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

            Suositus A – Asuntolainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

         Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, ettei näillä toimenpiteillä laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla.

            Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

         Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.
         Ennen kuin otetaan käyttöön muita makrovakaustoimenpiteitä tai tiukennetaan olemassa olevia toimenpiteitä, pitäisi arvioida Ruotsin asemaa talous- ja rahoitussykleissä, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen asianmukaista.


title: Komission suositus (EU) 2020/648, annettu 13 päivänä toukokuuta 2020, matkustajille ja matkailijoille tarjottavista matkakupongeista vaihtoehtona hinnan palauttamiselle peruutetuista matkapaketeista ja kuljetuspalveluista covid-19-pandemian yhteydessä

text:
               14.5.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 151/10

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2020/648,
      annettu 13 päivänä toukokuuta 2020,
      matkustajille ja matkailijoille tarjottavista matkakupongeista vaihtoehtona hinnan palauttamiselle peruutetuista matkapaketeista ja kuljetuspalveluista covid-19-pandemian yhteydessä
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Maailman terveysjärjestö julisti covid-19-epidemian kansainväliseksi kansanterveysuhaksi 30 päivänä tammikuuta 2020 ja luonnehti sitä pandemiaksi 11 päivänä maaliskuuta 2020 (1). Tilanteesta on seurannut vakavia vaikutuksia kansainvälisille ja kotimaisille työmatkoille ja vapaa-ajan matkoille niin Euroopassa kuin muualla maailmassa 1 päivästä maaliskuuta 2020 alkaen.

                  (2)

                  Covid-19-pandemian johdosta on annettu kansallisia matkustuskieltoja sekä varoituksia tai rajoituksia raja-alueilla. Peruutuksia on tullut valtavasti, joten monet eivät ole pystyneet matkustamaan. Tämänhetkisten ennennäkemättömien maailmanlaajuisten matkustusrajoitusten (2) vuoksi matkustaminen on Euroopassa ja monissa muissa osissa maailmaa lähes pysähdyksissä. Tällä on vakavia vaikutuksia liikenteenharjoittajille, matkapakettien järjestäjille, jäljempänä ’matkanjärjestäjät’, ja niille, jotka tarjoavat muita matkailupalveluja osana matkapaketteja.

                  (3)

                  Kriisin taloudellisilla seurauksilla on ollut vaikutuksia myös moniin matkustajiin ja matkailijoihin. Heidän tulonsa ovat pienentyneet taloudellisen toiminnan rajoittamisen seurauksena. Tämä puolestaan heikentää sekä työnantajien että työntekijöiden näkymiä (3).

                  (4)

                  Matkustus- ja matkailualat unionissa ilmoittavat varausten vähentyneen 60–90 prosenttia verrattuna samaan ajankohtaan viime vuonna. Matkailijoiden esittämien peruutuksista johtuvien takaisinmaksuvaatimusten määrä ylittää selvästi uusien varausten määrän. Euroopan matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien liiton (ECTAA) alustavan arvion mukaan covid-19-pandemia saattaa vuonna 2020 aiheuttaa 30 miljardin euron tappiot (–60 prosenttia) ensimmäisellä neljänneksellä ja 46 miljardin euron tappiot (–90 prosenttia) toisella neljänneksellä verrattuna edellisvuosiin perustuvaan ennakoituun liikevaihtoon.

                  (5)

                  Covid-19-pandemian vuoksi kaikkien liikennemuotojen liikenteenharjoittajien liiketoiminta on vähentynyt voimakkaasti ja liikennepalvelut ovat lähes pysähdyksissä, minkä seurauksena niiden kassavirta pienenee (4).

                  (6)

                  Rajoittamistoimien purkamisen edellytykset ja kriteerit riippuvat pitkälti tiedoista, jotka muuttuvat ajan mittaan, kuten epidemiologisista tiedoista. Siksi ei voida vielä asettaa selkeää ajankohtaa, josta alkaen rajoitustoimet voidaan purkaa ja siten sallia jälleen kaikki kuljetus- ja matkailupalvelut (5).

                  (7)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EY) N:o 261/2004 (6), (EY) N:o 1371/2007 (7), (EU) N:o 1177/2010 (8) ja (EU) N:o 181/2011 (9), jäljempänä ’matkustajien oikeutta koskevat unionin asetukset’, säädetään matkustajien oikeuksista peruuttamistapauksissa. Jos liikenteenharjoittaja peruuttaa matkan, matkustaja voi valita lipun korvauksen (hinnan palautuksen) ja uudelleenreitityksen välillä (10). Koska uudelleenreititys tuskin tulee kyseeseen tämänhetkisissä olosuhteissa, matkustaja voi valita ainoastaan erilaisten korvausmahdollisuuksien välillä.

                  (8)

                  Lento-, meri- ja sisävesiliikenteen tapauksessa lipun hinta on palautettava matkustajalle kokonaisuudessaan seitsemän päivän kuluessa vaatimuksen esittämisestä. Linja-autoliikenteen tapauksessa vastaava määräaika on 14 päivän kuluessa tarjouksen tekemisestä tai pyynnön vastaanottamisesta ja rautatieliikenteen tapauksessa kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä. Unionin lainsäädännön mukaan lipun hinta voidaan palauttaa rahana tai matkakuponkina. Matkakuponkina tarjottava lipun hinnan palautus on kuitenkin mahdollinen vain matkustajan suostumuksella (11).

                  (9)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/2302 (12), jäljempänä ’matkapakettidirektiivi’, säädetään, että matkapaketin peruuntuessa ”väistämättömistä ja poikkeuksellisista olosuhteista” johtuen matkailijalla on oikeus saada takaisin kaikki matkapaketista suorittamansa maksut ilman aiheetonta viivästystä ja joka tapauksessa 14 päivän kuluessa sopimuksen purkamisesta. Tässä yhteydessä matkanjärjestäjä voi tarjota matkailijalle hinnan palautuksena matkakupongin. Tästä huolimatta matkailija säilyttää oikeutensa hinnan palautukseen rahana.

                  (10)

                  Myös silloin, kun ehdotetaan matkapakettisopimuksen muuttamista (esimerkiksi lykkäämistä) tai korvaavaa matkapakettia (13) ja jos muutos tai korvaava matkapaketti johtaa matkapakettiin, jonka laatu on huonompi tai kustannukset alemmat (14), taikka sopimus puretaan (15), matkanjärjestäjä voi tarjota matkakupongin edellyttäen, että matkailija säilyttää oikeutensa hinnan palautukseen rahana.

                  (11)

                  Komissio antoi 18 päivänä maaliskuuta 2020 tulkintaohjeet matkustajien oikeuksia koskevista EU:n asetuksista covid-19-epidemian levitessä (16). Komissio muistutti mieliin, että matkustajat voivat valita, haluavatko ne hinnan palautuksen käteisenä vai matkakuponkina.

                  (12)

                  Komissio julkaisi verkkosivullaan 19 päivänä maaliskuuta 2020 ohjeet matkapakettidirektiivin soveltamisesta covid-19-tilanteessa (17). Ohjeissa vahvistetaan matkailijan oikeus saada takaisin suorittamansa maksut kokonaisuudessaan, mutta todetaan lisäksi, että matkailija voi vaihtoehtoisesti hyväksyä matkakupongin.

                  (13)

                  Covid-19-pandemiasta johtuvien lukuisten peruutusten vuoksi liikenne- ja matkailualan toimijoiden kassavirta ja tulot ovat kestämättömällä pohjalla. Matkanjärjestäjien likviditeettiongelmia pahentaa se, että niiden on palautettava matkustajille matkapaketin koko hinta, vaikka ne eivät välttämättä itse saa takaisin matkapaketin osana olevista palveluista ennakkoon suorittamiaan maksuja. Tämä saattaa käytännössä johtaa epäreiluun taakanjakoon matkanjärjestäjien välillä koko matkailuekosysteemissä.

                  (14)

                  Jos matkanjärjestäjästä tai liikenteenharjoittajasta tulee maksukyvytön, monet matkailijat ja matkustajat eivät välttämättä saa minkäänlaista takaisinmaksua, koska heidän vaatimuksiaan matkanjärjestäjältä tai liikenteenharjoittajalta ei ole turvattu. Sama ongelma voi ilmetä yritysten välisessä toiminnassa, jos matkanjärjestäjä saa liikenteenharjoittajalta kupongin hyvityksenä ennakkoon maksetuista palveluista ja kyseisestä liikenteenharjoittajasta tulee myöhemmin maksukyvytön.

                  (15)

                  Jos matkakupongeista tehtäisiin houkuttelevampia, matkustajat ja matkailijat hyväksyisivät ne paremmin vaihtoehtona hinnan palautukselle rahana. Tämä puolestaan helpottaisi liikenteenharjoittajien ja matkanjärjestäjien likviditeettiongelmia ja voisi viime kädessä parantaa matkustajien ja matkailijoiden etujen suojelua.

                  (16)

                  Tästä syystä matkakupongit olisi suojattava liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän maksukyvyttömyydeltä. Tällainen suoja voitaisiin perustaa yksityisellä tai julkisella alalla, ja sen olisi oltava riittävän tarkoituksenmukainen ja vahva. Sen olisi katettava vähintään ne matkakupongit, joilla on tässä suosituksessa kuvatut ominaispiirteet.

                  (17)

                  Matkakuponkien ominaispiirteiden olisi koskettava erityisesti vähimmäisvoimassaoloaikaa ja määräaikaa, jonka jälkeen matkustajat tai matkailijat voivat halutessaan saada palautuksen vähimmäisvoimassaoloaikaa pidempään voimassa olevista matkakupongeista, sekä lunastamatta jääneiden matkakuponkien palautusehtoja. Niiden olisi koskettava myös palveluvalikoimaa, johon matkakupongin voi käyttää, matkakupongin käyttöön käytettävissä olevaa aikaa sekä matkakupongin siirrettävyyttä. Myös muita ominaispiirteitä voidaan harkita matkakuponkien houkuttelevuuden lisäämiseksi.

                  (18)

                  Jos hinnan palauttamiseksi käytetään yhtä aikaa matkakuponkeja ja luottokortteihin liittyvää maksunpalautusta, saattaa lopputuloksena olla kaksinkertainen takaisinmaksu. Siksi jos matkustaja tai matkailija valitsee matkakupongin, liikenteenharjoittajan olisi välitettävä tämä tieto eteenpäin matkanjärjestäjälle, matkatoimistolle tai muulle edustajalle.

                  (19)

                  Jotta voitaisiin lisätä matkakuponkien houkuttelevuutta matkustajien tai matkailijoiden keskuudessa, jäsenvaltiot voisivat harkita sellaisten ohjelmien käyttöönottoa, joilla tuetaan liikenne- ja matkailualan toimijoita unionin valtiontukisääntöjen mukaisesti. Ne voisivat esimerkiksi perustaa matkakuponkeja varten erityisiä takausohjelmia, jotka perustuvat suoraan perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan. Lisäksi jäsenvaltiot voisivat tukea liikenne- ja matkailualan toimijoita myöntämällä vähämerkityksistä tukea komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (18) mukaisesti.

                  (20)

                  Jäsenvaltioiden, jotka myöntävät liikenne- ja matkailualan toimijoille tukea covid-19-pandemiasta johtuviin korvausvaatimuksiin vastaamiseksi, olisi varmistettava, että tällaisia ohjelmia sovelletaan kaikkiin matkustajiin ja matkailijoihin, jotka kuuluvat matkapakettidirektiivin tai matkustajien oikeuksia koskevien merkityksellisten unionin asetusten piiriin, riippumatta heidän palveluntarjoajastaan.

                  (21)

                  Komissio antoi 19 päivänä maaliskuuta 2020 tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa (19), jotta voidaan ottaa huomioon liikenne- ja matkailualan toimijoiden mahdolliset ylimääräiset likviditeettitarpeet. Tilapäiset puitteet perustuvat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan, jossa määrätään jäsenvaltioiden taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisesta. Tilapäisiä puitteita muutettiin sekä 3 päivänä huhtikuuta (20) että 8 päivänä toukokuuta 2020 (21) siten, että ne kattavat lisätukitoimenpiteitä.

                  (22)

                  Tilapäisiä puitteita sovelletaan periaatteessa kaikkiin toimialoihin ja yrityksiin, myös kuljetus- ja matkailuyrityksiin, ja niissä tunnustetaan liikenne ja matkailu toimialoiksi, joilla haittavaikutukset ovat erityisen voimakkaat. Tilapäisillä puitteilla pyritään ratkaisemaan yritysten likviditeettipuutteet sallimalla esimerkiksi suorat avustukset, veroetuudet, valtiontakaukset lainoille ja tuetut julkiset lainat. Jotta voidaan vastata nopeasti erityisesti pk-yritysten kiireellisiin likviditeettitarpeisiin, jäsenvaltiot voivat myöntää enintään 800 000 euron nimellisarvoon asti yritystä kohden korottomia lainoja, koko riskin kattavia lainatakauksia tai pääomaa. Tilapäisiin puitteisiin sisältyy yrityskohtaisen 800 000 euron lisäksi myös muita mahdollisuuksia myöntää tukea likviditeettitarpeiden kattamiseen takausten ja korkotukien muodossa, jos muun muassa vähimmäishinnoitteluehdot täyttyvät. Tässä yhteydessä jäsenvaltiot voivat päättää tukea liikenne- ja matkailualan toimijoita, jotta voidaan vastata covid-19-pandemiasta johtuviin korvausvaatimuksiin ja siten taata matkustajien ja kuluttajien oikeuksien suojelu sekä matkustajien ja matkailijoiden yhtäläinen kohtelu.

                  (23)

                  Tältä osin komissio aikoo ottaa huomioon jäsenvaltioiden jo tekemät päätökset tuen myöntämisestä ilmailualalle, jottei samoille tuensaajille annettava lisätuki johda liiallisiin korvauksiin ja jotta voidaan suojella tasapuolisia toimintaehtoja sisämarkkinoilla.

                  (24)

                  Lisäksi jäsenvaltiot voivat liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän konkurssin seurauksena päättää kattaa matkustajien tai matkailijoiden korvausvaatimukset. Tällainen korvausvaatimusten kattaminen ei hyödyttäisi yrityksiä vaan ainoastaan matkustajia tai matkailijoita. Siksi se ei olisi valtiontukea, ja jäsenvaltiot voisivat panna sen täytäntöön ilman komission etukäteen antamaa hyväksyntää.

                  (25)

                  Komissio on valmis antamaan jäsenvaltioille apua ja neuvontaa, jos niillä on tällaisten toimenpiteiden suunnittelun yhteydessä valtiontukeen liittyviä kysymyksiä.

                  (26)

                  Jäsenvaltioita ja toimijoita olisi kannustettava harkitsemaan käytettävissä olevien unionin ohjelmien käyttöä yritysten toiminnan ja likviditeettitarpeiden tukemiseksi.

                  (27)

                  Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi saatava tietoa tästä suosituksesta, ja kaikkia asianomaisia osapuolia olisi rohkaistava panemaan tämä suositus täytäntöön, jotta sen vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         KOHDE

                  1.

                  Tämä suositus koskee matkakuponkeja, joita liikenteenharjoittajat tai matkanjärjestäjät voivat tarjota matkustajille tai matkailijoille vaihtoehtona hinnan palautukselle rahana, sikäli kuin matkustaja tai matkailija ottaa ne vapaaehtoisesti vastaan, seuraavissa olosuhteissa:

                              a)

                              Liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän tekemä peruutus 1 päivästä maaliskuuta 2020 alkaen covid-19-pandemiaan liittyvistä syistä, ottaen huomioon seuraavat säännökset:

                                          1)

                                          asetuksen (EY) N:o 261/2004 8 artiklan 1 kohdan a alakohta luettuna yhdessä sen 7 artiklan 3 kohdan kanssa;

                                          2)

                                          asetuksen (EY) N:o 1371/2007 16 artiklan a alakohta luettuna yhdessä sen 17 artiklan 2 ja 3 kohdan kanssa;

                                          3)

                                          asetuksen (EU) N:o 1177/2010 19 artiklan 1 kohdan b alakohta;

                                          4)

                                          asetuksen (EU) N:o 181/2011 18 artiklan 1 kohdan b alakohta;

                                          5)

                                          direktiivin (EU) 2015/2302 12 artiklan 3 ja 4 kohta.

                              b)

                              Sopimuksen muuttaminen tai purkaminen 1 päivästä maaliskuuta 2020 alkaen covid-19-pandemiaan liittyvistä syistä, ottaen huomioon direktiivin (EU) 2015/2302 11 artiklan 4 ja 5 kohta.

         SUOJA MAKSUKYVYTTÖMYYSTAPAUKSESSA

                  2.

                  Jotta matkakupongit olisivat houkutteleva ja luotettava vaihtoehto hinnan palautukselle rahana, vähintään sellaiset matkakupongit, joilla on jäljempänä 3–12 kohdassa kuvatut ominaispiirteet, olisi katettava riittävän tarkoituksenmukaisella ja vahvalla suojalla liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän maksukyvyttömyyttä vastaan.

         SUOSITELLUT MATKAKUPONKIEN OMINAISPIIRTEET

                  3.

                  Matkakuponkien vähimmäisvoimassaoloajan olisi oltava 12 kuukautta.
                  Jäljempänä olevan 5 kohdan soveltamiseksi liikenteenharjoittajien ja matkanjärjestäjien olisi automaattisesti palautettava asianomaisen matkakupongin määrä matkustajalle tai matkailijalle viimeistään 14 päivän kuluttua matkakupongin voimassaolon päättymisestä, jos matkakuponkia ei ole lunastettu. Tämä koskee myös asianomaisen matkakupongin jäljellä olevan määrän palauttamista, kun on kyse aiemmasta osittaisesta lunastamisesta.

                  4.

                  Jos matkakupongin voimassaoloaika on yli 12 kuukautta, matkustajilla ja matkailijoilla olisi oltava oikeus pyytää hinnan palauttamista rahana viimeistään 12 kuukautta asianomaisen matkakupongin myöntämisen jälkeen. Heillä olisi oltava sama oikeus milloin tahansa sen jälkeen, edellyttäen että sovellettavia oikeudellisia aikarajoitussäännöksiä noudatetaan.
                  Liikenteenharjoittajat ja matkanjärjestäjät voisivat harkita, että matkakuponki voitaisiin maksaa takaisin jo aiemmin kuin 12 kuukautta sen myöntämisen jälkeen, jos matkustaja tai matkailija sitä pyytää.

                  5.

                  Matkustajien ja matkailijoiden olisi voitava käyttää matkakuponkeja maksuihin kaikista uusista varauksista ennen niiden voimassaolon päättymispäivää, vaikka maksu tai palvelu tapahtuisikin kyseisen päivän jälkeen.

                  6.

                  Matkustajien ja matkailijoiden olisi voitava käyttää matkakuponkeja maksuihin mistä tahansa liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän tarjoamasta kuljetuspalvelusta tai matkapaketista (22).

                  7.

                  Saatavuudesta riippuen ja mahdollisista hintaeroista riippumatta

                              —

                              liikenteenharjoittajien olisi varmistettava, että matkakupongit sallivat matkustajien matkustaa samalla reitillä samoin palveluehdoin kuin alkuperäisessä varauksessa on täsmennetty;

                              —

                              matkanjärjestäjien olisi varmistettava, että matkakupongit sallivat matkailijoiden tehdä matkapakettisopimuksen, jonka sisältämät palvelut ovat samantyyppiset ja vastaavanlaatuiset kuin puretun matkapakettisopimuksen palvelut.

                  8.

                  Liikenteenharjoittajien ja matkanjärjestäjien olisi harkittava matkakuponkien käytön ulottamista varauksiin, jotka tehdään samaan yritysryhmään kuuluvilta muilta yhteisöiltä.

                  9.

                  Jos peruutettu kuljetuspalvelu tai matkapaketti oli varattu matkatoimiston tai muun edustajan kautta, liikenteenharjoittajien ja matkanjärjestäjien olisi sallittava matkakuponkien käyttö uusiin varauksiin myös saman matkatoimiston tai muun edustajan kautta.

                  10.

                  Kuljetuspalveluja koskevien matkakuponkien olisi oltava siirrettävissä toiselle matkustajalle ilman lisäkustannuksia. Myös matkapaketteja koskevien matkakuponkien olisi oltava siirrettävissä toiselle matkailijalle ilman lisäkustannuksia, jos matkapakettiin sisältyvien palvelujen tarjoajat suostuvat siirtoon ilman lisäkustannuksia.

                  11.

                  Jotta matkakupongit olisivat houkuttelevampia, liikenteenharjoittajat ja matkanjärjestäjät voisivat harkita sellaisten matkakuponkien myöntämistä, joiden arvo on suurempi kuin alun perin varatusta matkapaketista tai kuljetuspalvelusta suoritettujen maksujen määrä, esimerkiksi niihin sisällytetyn kiinteämääräisen lisähyvityksen tai lisäpalvelun ansiosta.

                  12.

                  Matkakupongeissa olisi ilmoitettava niiden voimassaoloaika ja täsmennettävä kaikki niihin liittyvät oikeudet. Ne olisi annettava pysyvällä välineellä (23), kuten sähköpostina tai paperilla.

         SIDOSRYHMÄYHTEISTYÖ

                  13.

                  Jos matkustaja on varannut kuljetuspalvelun matkatoimiston tai muun edustajan kautta tai jos kuljetuspalvelu oli osa matkapakettia, liikenteenharjoittajan olisi ilmoitettava matkatoimistolle, edustajalle tai matkanjärjestäjälle tapauksista, joissa matkustaja tai matkailija valitsee matkakupongin.

                  14.

                  Eri talouden toimijoiden olisi liikenne- ja matkailualan arvoketjussa tehtävä yhteistyötä vilpittömässä mielessä ja pyrittävä jakamaan covid-19-pandemian aiheuttama taakka oikeudenmukaisesti.

         TUKITOIMET

         Valtiontuki

                  15.

                  Jäsenvaltiot voivat halutessaan ottaa käyttöön erityisiä liikenne- ja matkailualan toimijoille tarkoitettuja tukiohjelmia sen varmistamiseksi, että covid-19-pandemiasta johtuviin korvausvaatimuksiin vastataan, sekä päättää itse toimenpiteidensä ajoituksesta ja tyypistä. Suunnitellessaan tällaisia ohjelmia jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ohjelmat hyödyttävät kaikkia matkustajia tai matkailijoita heidän palveluntarjoajastaan riippumatta.

                  16.

                  Jotta voidaan rajoittaa matkustajille tai matkailijoille aiheutuvia haittoja covid-19-pandemian aikana, jäsenvaltioiden olisi harkittava aktiivisesti matkakuponkien takausohjelmien perustamista sen varmistamiseksi, että matkustajat tai matkailijat saavat hinnan palautuksen matkakupongin antajan maksukyvyttömyystapauksessa.
                  Tällaiset takausohjelmat pienentävät matkakuponkien vastaanottamisesta matkustajille tai matkailijoille aiheutuvaa taloudellista riskiä ja lisäävät todennäköisyyttä siitä, että he valitsevat matkakupongin hinnan palautuksen sijaan; tämä parantaa alan toimijoiden likviditeettitilannetta, ja näin ollen nämä toimenpiteet tarjoavat niille edun likviditeettihelpotuksen muodossa ja ovat valtiontukea.
                  Tällaiset toimenpiteet eivät kuulu tilapäisten puitteiden soveltamisalaan, mutta jäsenvaltiot voivat ilmoittaa niistä suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla; toimenpiteet arvioidaan tapauskohtaisesti. Kyseisessä arvioinnissa komissio hyväksyy sen, että valtiontakaus kattaa 100 prosenttia matkakuponkien arvosta kaikkien matkustajien ja matkailijoiden täyden suojan varmistamiseksi, ottaen samalla huomioon muut tilapäisten puitteiden 3.2 jaksossa mainitut merkitykselliset kohdat (24) tuen oikeasuhteisuuden takaamiseksi.

                  17.

                  Jos liikenne- ja matkailualan toimijat tarvitsevat yleistä likviditeettitukea, jäsenvaltiot voivat myös päättää ottaa käyttöön ohjelmia likviditeettituen tarjoamiseksi niille. Jos tällaista tukea ei myönnetä markkinaehdoin, siihen voi sisältyä valtiontukea, jolloin toimenpiteestä on ilmoitettava komissiolle.
                  Tilapäisissä puitteissa tarjotaan perusta tällaisen likviditeettituen soveltuvuudelle, jotta liikenne- ja matkailualan toimijat voivat muun muassa saada tällaista tukea julkisina takauksina tai tuettuina lainoina todellisten likviditeettitarpeidensa kattamiseksi asianmukaisin perustein 18 kuukauden ajan, kun on kyse pk-yrityksistä, ja 12 kuukauden ajan, kun on kyse suurista yrityksistä (25).

                  18.

                  Jäsenvaltiot voivat liikenteenharjoittajan tai matkanjärjestäjän konkurssin seurauksena päättää kattaa matkustajien tai matkailijoiden korvausvaatimukset.
                  Jos korvaaminen tapahtuu selvitysmenettelyn jälkeen eikä siten tarjoa likviditeettihelpotusta matkailu- tai liikennealan toimijalle – joka ei enää siinä vaiheessa harjoita taloudellista toimintaa – vaan hyödyttää pelkästään matkustajia ja matkailijoita, tällaiseen korvaamiseen ei liity valtiontukea. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tämäntyyppiset ohjelmat ilman komission etukäteen antamaa hyväksyntää.

         Pk-yritysten tukeminen Euroopan investointirahastosta

                  19.

                  Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot kannustavat rahoituksen välittäjiä harkitsemaan covid-19-tuen käyttöä COSME-lainatakausjärjestelyn yhteydessä, jonka Euroopan investointirahasto ja Euroopan komissio ovat perustaneet, ja muita samankaltaisia ohjelmia, jotka Euroopan investointipankkiryhmä on perustanut. Näissä ohjelmissa voidaan käyttää erityisiä likviditeettilimiittejä ja käyttöpääomaa pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten tarkoituksia varten, jotta voidaan vastata covid-19-pandemiasta johtuviin yritysten likviditeettitarpeisiin, mukaan lukien peruutettujen lippujen hinnan palauttaminen.

         Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite

                  20.

                  Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat sellaisen tuen käyttämistä, joka koskee käyttöpääomaa liikenne- ja matkailualan pk-yritysten tarkoituksia varten, sen lisäjoustavuuden yhteydessä, jonka koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite tarjoaa unionin koheesiopolitiikan puitteissa. Tässä yhteydessä voidaan käyttää käyttöpääomaa pk-yritysten tarkoituksia varten, jotta voidaan vastata covid-19-pandemian aiheuttamiin yritysten likviditeettitarpeisiin, mukaan lukien peruutuksiin liittyvät kustannukset.

         TÄMÄN SUOSITUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTÄMINEN

                  21.

                  Unionin ja jäsenvaltioiden tason kuluttaja- ja matkustajajärjestöjen olisi kannustettava matkustajia ja matkailijoita ottamaan vastaan matkakuponkeja, joilla on tässä suosituksessa kuvatut ominaispiirteet ja turva maksukyvyttömyyden varalta, rahana maksettavan palautuksen sijaan.

                  22.

                  Unionin ja jäsenvaltioiden tason elinkeinoelämän järjestöjen ja kuluttaja- ja matkustajajärjestöjen sekä jäsenvaltioiden viranomaisten, mukaan lukien niiden kansalliset täytäntöönpanoelimet, olisi osaltaan annettava tietoa kaikille asiaankuuluville osapuolille tästä suosituksesta ja tehtävä yhteistyötä sen täytäntöön panemiseksi.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2020.

               Komission puolesta

            Adina VĂLEAN

               Komission jäsen

         (1)  https://www.who.int/emergencies/diseases/novel-coronavirus-2019/events-as-they-happen

         (2)  UNWTO:n mukaan matkustusrajoitukset koskevat 96:ta prosenttia kaikista maailman kohteista (ks. UNWTO, COVID-19 related travel restrictions – a global review for tourism, a first report as of 16 April 2020).

         (3)  Talouden ilmapiiriä kuvaava indikaattori laski huhtikuussa 2020 voimakkaammin kuin koskaan aiemmin (sen käyttöönottovuodesta 1985 lähtien): se oli euroalueella 67,0 ja unionissa 65,8. Työllisyysodotuksia kuvaava indikaattori laski huhtikuussa 2020 ennätyksellisen alas (se oli euroalueella 63,7 ja unionissa 63,3). Ks. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/indicators-statistics/economic-databases/business-and-consumer-surveys/latest-business-and-consumer-surveys_en

         (4)  Esimerkiksi lentoliikenne on vähentynyt noin 90 prosenttia verrattuna edellisvuoden tilanteeseen (lähde: Eurocontrol), rautateiden pitkän matkan henkilöliikenne 85 prosenttia ja rautateiden alueellinen henkilöliikenne 80 prosenttia (mukaan lukien esikaupunkiliikenne); rautateiden kansainvälinen henkilöliikenne on lähes pysähdyksissä (lähde: CER); risteily- ja matkustaja-alusten liikenne oli huhtikuun puolivälissä yli 90 prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten (lähde: EMSA).

         (5)  Ks. Yhteinen eurooppalainen etenemissuunnitelma covid-19-rajoitusten purkamiseksi, 15.4.2020, https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/european-roadmap-lifting-coronavirus-containment-measures_en

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1).

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1371/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14).

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1177/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 1).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 181/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 55 28.2.2011, s. 1).

         (10)  Asetuksen (EY) N:o 261/2004 7 artiklan 3 kohta; asetuksen (EY) N:o 1371/2007 16 artiklan 1 kohdan a alakohta; asetuksen (EU) N:o 1177/2010 18 artiklan 1 kohdan b alakohta; asetuksen (EU) N:o 181/2011 19 artiklan 1 kohdan b alakohta.

         (11)  Asetuksen (EY) N:o 261/2004 7 artiklan 3 kohta; asetuksen (EY) N:o 1371/2007 16 artiklan 1 kohdan a alakohta; asetuksen (EU) N:o 1177/2010 18 artiklan 1 kohdan b alakohta; asetuksen (EU) N:o 181/2011 19 artiklan 1 kohdan b alakohta.

         (12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2302, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, matkapaketeista ja yhdistetyistä matkajärjestelyistä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 90/314/ETY kumoamisesta (EUVL L 326, 11.12.2015, s. 1).

         (13)  Ks. matkapakettidirektiivin 11 artikla.

         (14)  Ks. matkapakettidirektiivin 11 artiklan 4 kohta.

         (15)  Ks. matkapakettidirektiivin 11 artiklan 5 kohta.

         (16)  EUVL C 89 I, 18.3.2020, s. 1.

         (17)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/coronavirus_info_ptd_19.3.2020.pdf, julkaistu covid-19-toimia koskevalla komission verkkosivulla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/travel-and-transportation_en

         (18)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

         (19)  Komission tiedonanto – Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa (EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1).

         (20)  Komission tiedonanto – Muutokset valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin (EUVL C 112 I, 4.4.2020, s. 1).

         (21)  Komission tiedonanto – Muutokset valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa koskeviin tilapäisiin puitteisiin (EUVL C 164, 13.5.2020, s. 3).

         (22)  Tässä yhteydessä muistutetaan mieliin, että kaikissa tapauksissa sovelletaan oikeuksia, jotka ovat sitovia asetuksen (EY) N:o 1371/2007 16 artiklan a alakohdan nojalla yhdessä sen 17 artiklan 2 kohdan kanssa sekä asetuksen (EU) N:o 1177/2010 18 artiklan 3 kohdan nojalla.

         (23)  Matkapakettidirektiivin 3 artiklan 11 kohdassa säädetyllä ’pysyvällä välineellä’ tarkoitetaan ”välinettä, jonka avulla matkustaja tai elinkeinonharjoittaja voi tallentaa itselleen henkilökohtaisesti osoitettuja tietoja siten, että ne ovat saatavilla myöhempää käyttöä varten tietojen käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen ajan, ja joka mahdollistaa tallennettujen tietojen jäljentämisen muuttumattomina”.

         (24)  Tilapäisten puitteiden 3.2 jaksossa sallitaan julkiset takaukset, jotka myönnetään lainoille rajoitetuksi ajaksi.

         (25)  Tilapäisten puitteiden kohdat 25.d ja 27.d.


title: Neuvoston suositus annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 2022/C 157/01

text:
               11.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 157/1

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,
      nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      (2022/C 157/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  1.

                  Euroopan komission puheenjohtaja ilmoitti 15 päivänä syyskuuta 2021 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa (1), että Euroopan komissio aikoo ehdottaa, että vuonna 2022 vietetään Euroopan nuorison teemavuotta, koska nuoret ovat uhranneet paljon muiden hyväksi. Euroopan nuorison teemavuoden tarkoituksena on muun muassa ”tukea nuoria siinä, että he saavat paremman käsityksen saatavillaan olevista unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkisen politiikan tarjoamista monista mahdollisuuksista, ja aktiivisesti tehdä niitä tunnetuksi, jotta voidaan tukea heidän henkilökohtaista, sosiaalista, taloudellista ja ammatillista kehitystään vihreässä, digitaalisessa ja osallistavassa maailmassa pyrkien poistamaan tähän liittyvät jäljellä olevat esteet” (2).

                  2.

                  Kuten covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2020/2864(RSP)) (3) korostetaan, nuoret ovat olleet keskeisellä sijalla vastaamassa covid-19-pandemiasta johtuviin yhteisöjensä tarpeisiin sellaisten solidaarisuuteen perustuvien toimien avulla, jotka ulottuvat tiedotuskampanjoiden johtamisesta etulinjan toimintaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen osana ja muihin vapaaehtoishankkeisiin.

                  3.

                  Toimimalla vapaaehtoisina Euroopan solidaarisuusjoukoissa ja muissa ohjelmissa nuoret toteuttavat käytännössä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, johdanto-osan ja 2 ja 3 artiklan periaatteita. Sopimuksen johdanto-osassa näet korostetaan allekirjoittajien halua syventää Euroopan kansojen välistä yhteisvastuullisuutta, 2 artiklassa mainitaan yhteisvastuu yhtenä jäsenvaltioille yhteisistä arvoista ja 3 artiklassa todetaan, että unionin päämääränä on edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia. Nuorten humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminta auttaa edistämään rauhaa Euroopassa ja maailmassa ja ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioitusta.

                  4.

                  Eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta (1996–2018) ja Euroopan solidaarisuusjoukoista saadut kokemukset ovat olleet onnistuneita mutta osoittaneet myös, että kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan osallistumisesta on tehtävä vieläkin helpompaa, etenkin niille nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Tässä yhteydessä neuvosto on kehottanut tarkastelemaan uudelleen nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa 20 päivänä marraskuuta 2008 annettua neuvoston suositusta, jäljempänä ’vuonna 2008 annettu neuvoston suositus’, jotta voidaan vahvistaa Euroopan nuoriso-ohjelmien mahdollisuuksia tavoittaa nuoria ja auttaa rakentamaan yhteisöä (4). Tämä ilmaistaan erityisesti liitteessä 4, joka koskee EU:n nuorisostrategian 2019–2027 työsuunnitelmaa. Lisäksi EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanosta 14 päivänä lokakuuta 2021 (5) annetussa komission kertomuksessa viitattiin vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen uudelleentarkasteluun.

                  5.

                  Useimmat vuonna 2008 annetussa neuvoston suosituksessa esiin tuodut kysymykset ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä, ja ne on sisällytetty myös tähän ehdotukseen. Vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen päivittäminen on tullut tarpeelliseksi, koska vuoden 2008 jälkeen on tapahtunut useita muutoksia. Yksi tärkeistä muutoksista on Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan käynnistäminen vuonna 2016 ja uusien kansallisten vapaaehtoistoimintaohjelmien ja vapaaehtoistoiminnan, myös kansainvälisiä elementtejä sisältävän toiminnan ja ohjelmien (6), perustaminen. Toisinaan näillä ohjelmilla tarjotaan nuorille hyvin samantyyppisiä mahdollisuuksia. Euroopan unionin nuorisostrategiassa 2019–2027 (7) kehotettiin jäsenvaltioita ja komissiota toimivaltansa puitteissa pyrkimään ”täydentävyyteen ja synergioihin EU:n rahoitusvälineiden sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten ohjelmien välillä”.

                  6.

                  EU:n nuorisostrategian ja vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen arvioinnissa (8) todettiin, että heikommista lähtökohdista tulevien henkilöiden osallistaminen oli vuonna 2015 kiireellisempi kysymys kuin vuonna 2008. Muita tunnistettuja tarpeita, joita ei käsitelty vuonna 2008 annetussa suosituksessa, olivat vapaaehtoishankkeiden laadunvarmistus, organisaatioiden valmiuksien kehittämismahdollisuudet ja suosituksen täytäntöönpanon parempi seuranta. Asiantuntijaryhmä esitti uusia toimintapoliittisia suosituksia (9), jotka kattoivat myös tietämyksen jakamisen ja verkostoitumisen, vapaaehtoistoiminnan saatavuuden, hallinnolliset esteet, tietoisuuden, tunnustamisen, digitaalisen vapaaehtoistoiminnan ja ympäristökontekstin. Ne toimivat pohjana ehdotetulle suositukselle.

                  7.

                  Vuoden 2008 jälkeen on koettu kriisejä, jotka ovat vaikuttaneet haitallisesti esimerkiksi vapaaehtoistyöntekijöiden liikkumiseen maasta toiseen. Covid-19-pandemian myötä osallistujien turvallisuuden ja fyysisen ja henkisen terveyden varmistaminen kaikkina aikoina on korostunut, kuin myös ennakoimattomien olosuhteiden mahdollisten vaikutusten hallitsemiseen varautuminen. Lisäksi käsite ”kansainvälinen vapaaehtoistoiminta” on jo pitkään tarkoittanut käytännössä yksinomaan toimintaa, jossa vapaaehtoistyöntekijät siirtyvät fyysisesti valtiosta toiseen. Tekniikan kehityksen myötä ja covid-19-pandemian vaikutuksesta on kuitenkin syntynyt uusia vapaaehtoistoiminnan suuntauksia. Digitaalinen vapaaehtoistoiminta on osoittanut, että se voi täydentää fyysistä siirtymistä paikasta toiseen edellyttävää vapaaehtoistoimintaa tai toimia vaihtoehtoisena vapaaehtoistoiminnan muotona nuorille, joilla ei ole mahdollisuuksia matkustaa fyysisesti. Vapaaehtoistoiminnan sukupolvien välinen ulottuvuus on myös osoittanut selvästi toiminnan merkityksen yhteiskuntamme väestöhaasteisiin vastaamisessa. Ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset ovat EU:n poliittisen asialistan kärjessä, ja ne on otettava huomioon toiminnassa, jossa osallistujat siirtyvät maasta toiseen.

                  8.

                  Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetussa Euroopan komission tiedonannossa (10) korostettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa maiden rajojen yli saatavien kokemusten osallistavuuden, laadukkuuden ja tunnustamisen merkitystä. Jotta vapaaehtoistoiminta hyödyttäisi niin yhteisöjä kuin nuoria vapaaehtoisia, tarjolla olevien mahdollisuuksien laadukkuus on taattava ja osallistujille on tarjottava asianmukaista tukea heidän vapaaehtoiskokemuksensa kaikissa vaiheissa.

                  9.

                  Neuvosto vahvisti päätöslauselmassaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden hallintorakenteesta edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) ja erityisesti strategisten puitteiden prioriteettialassa 1, että konkreettisena toimintahaasteena on pidettävä seuraavaa: ”edistetään ja arvostetaan epävirallista oppimista ja tunnustetaan sen asema, vapaaehtoistyö mukaan luettuna, ja lisätään rajatylittävien solidaarisuustoimien osallistavuutta, laatua ja tunnustamista”.

                  10.

                  Yksi ensimmäisistä haasteista, joita kansainvälisestä vapaaehtoistoiminnasta kiinnostuneet nuoret kohtaavat, on vapaaehtoisten asemaa ja oikeuksia koskevan ymmärrettävän tiedon saaminen kansalliselta verkkosivustolta. Tällaisen tiedon ansiosta he voivat aloittaa kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan täysin tietoisina siitä, miten se vaikuttaa heidän sosiaaliturvaoikeuksiinsa vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja jäsenvaltiossa, jossa he asuvat vakinaisesti (11). Tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta 2 päivänä lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 nojalla komission ja jäsenvaltioiden on jo tarjottava EU:n kansalaisille ymmärrettävää tietoa verkossa oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, jotka on vahvistettu unionin ja kansallisessa lainsäädännössä vapaaehtoistoiminnan alalla toisessa jäsenvaltiossa (12).

                  11.

                  Monia kansainväliseen liikkuvuuteen liittyviä kysymyksiä ei voida ratkaista pelkästään kansallisella tasolla, koska toimintaan osallistuvat sekä lähettävä että vastaanottava jäsenvaltio. Vapaaehtoistoimintaa koskevat hallinnolliset ja oikeudelliset kehykset voivat vaihdella eri jäsenvaltioiden välillä. Nuorisoystävällinen ja kattava tieto vapaaehtoistoimintaa koskevista kansallisista oikeudellisista ja hallinnollisista säännöistä ja erityisesti sosiaaliturvasta sekä lähettävässä että vastaanottavassa jäsenvaltiossa on erittäin tärkeää nuorille, jotka haluavat osallistua kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan.

                  12.

                  Kotouttamista ja osallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 2021–2027 annetussa komission tiedonannossa (13) Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tunnustetaan vapaaehtoistyön rooli kotouttamisessa ja sellaisten henkilöiden osallistamisessa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Monille heistä vapaaehtoistoiminta voi olla helpoin vaihtoehto osallistua rajatylittävään liikkuvuuteen, erityisesti lyhytaikaisen vapaaehtoistoiminnan tai ryhmissä tapahtuvan vapaaehtoistyön muodossa.

                  13.

                  Kolmansien maiden kansalaiset voivat kohdata hallinnollisia ja käytännön esteitä rajatylittävän vapaaehtoistoiminnan yhteydessä, jos heidän on haettava lyhyt- tai pitkäaikaista viisumia tai oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvaa vapaaehtoispalvelua varten. Direktiivissä (EU) 2016/801 säädetään edellytyksistä, joiden mukaisesti johonkin EU:n jäsenvaltioon voi saada pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan vapaaehtoistyötä varten. Siinä ei kuitenkaan säännellä kolmansista maista tulevien vapaaehtoisten liikkuvuutta EU:n sisällä.

                  14.

                  Vapaaehtoiset saavat vapaaehtoiskokemuksesta oppimistuloksia, jotka parantavat heidän työllistettävyyttään. Vapaaehtoistoiminnasta saatavien oppimistulosten tunnistamiseen, dokumentointiin ja validointiin on olemassa puitteet kansallisella ja EU:n tasolla (eli Youthpass (14) ja Europass (15)). Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (16) kehotettiin työnantajia, nuorisojärjestöjä ja kansalaisjärjestöjä edistämään ja helpottamaan työssä tai vapaaehtoistoiminnassa hankittujen oppimistulosten tunnistamista ja dokumentointia. Vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen arvioinnissa (17) yksilöitiin aloja, joilla tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan saavuttaa vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen tavoitteet, tarjota ihmisille enemmän ja parempia validointimahdollisuuksia, antaa heille mahdollisuus jatkokoulutukseen ja hyödyntää heidän taitojaan asianmukaisesti eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla. Europassia koskevassa 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa päätöksessä vapaaehtoiset määritellään yhdeksi Europassin kohderyhmäksi.

                  15.

                  Vuoden 2008 jälkeen tapahtunut kehitys, osoitukset kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan esteistä ja nuorten vapaaehtoisten liikkuvuuden edistämistä käsittelevän asiantuntijaryhmän toimintasuositukset ovat syitä, joiden perusteella kehotetaan antamaan uusi vapaaehtoistoimintaa koskeva neuvoston suositus, jonka tarkoituksena on helpottaa nuorten kansainvälistä vapaaehtoistoimintaa ja parantaa sen laadukkuutta sekä kannustaa keskinäiseen oppimiseen, verkostoitumiseen ja synergioihin jäsenvaltioiden vapaaehtoisohjelmien ja vapaaehtoistoiminnan sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen välillä.

                  16.

                  Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

            TOTEAA SEURAAVAA:

                  17.

                  Tässä suosituksessa käytetään samaa ”vapaaehtoistoiminnan” määritelmää kuin Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/888 eli kyse on enintään 12 kuukautta kestävästä solidaarisuustoimesta, joka toteutetaan palkattomana (18) vapaaehtoistoimintana, jolla edistetään yhteistä hyvää. Jos jäsenvaltioissa olemassa olevissa kansainvälisissä ohjelmissa on kyse solidaarisuustoimista, joiden kesto on yli 12 kuukautta ja jotka muutoin vastaavat vapaaehtoistoiminnan määritelmää, kyseisiä toimia on pidettävä tässä suosituksessa tarkoitettuna vapaaehtoistoimintana ja ne on näin ollen sisällytettävä suosituksen soveltamisalaan.

                  18.

                  Tämän suosituksen mukainen nuorten vapaaehtoistoiminta käsittää yhdessä jäsenvaltiossa asuvien EU:n kansalaisten tai kolmansien maiden kansalaisten vapaaehtoistoiminnan kaikkialla EU:ssa heidän muuttaessaan toiseen jäsenvaltioon vapaaehtoistoimintaa varten Euroopan solidaarisuusjoukkojen tai minkä tahansa jäsenvaltioiden kansallisen rajatylittävän vapaaehtoisohjelman tai vapaaehtoistoiminnan puitteissa. Jäsenvaltioiden ja komission tämän suosituksen johdosta toteuttamissa toimissa olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon myös vapaaehtoistoiminta jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä. Vapaaehtoistoiminnalla ei saisi olla kielteistä vaikutusta mahdolliseen tai olemassa olevaan palkkatyöhön, eikä sitä saisi pitää palkkatyön korvikkeena. Ilmaisut ”nuoriso” ja ”nuoret” kattavat 18–30-vuotiaiden ikäryhmän.

                  19.

                  Nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, tarkoitetaan nuoria henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä, maahanmuuttajataustansa vuoksi tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä taikka muista syistä, mukaan lukien syyt, jotka voivat johtaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa tarkoitettuun syrjintään (19).

            SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT

                  20.

                  On harkittava toimenpiteitä, joilla edistetään riittävän ja selkeän lainsäädäntö- ja täytäntöönpanokehyksen ylläpitämistä kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan osallistuvien terveyttä ja turvallisuutta varten

                              a)

                              varmistamalla, että kaikki vapaaehtoiset kuuluvat sosiaaliturvaan jossakin jäsenvaltiossa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 säännösten mukaisesti;

                              b)

                              auttamalla vapaaehtoistoiminnan toteuttamiseen osallistuvia järjestäjiä varmistamaan, että käytössä ovat selkeät ja luotettavat menettelyt vapaaehtoisten hoitamiseksi ja avustamiseksi kriisitilanteissa, hätätilanteissa ja muissa ennakoimattomissa olosuhteissa.

                  21.

                  On tarjottava saatavilla olevaa tietoa ja lisättävä tietoisuutta vapaaehtoisten oikeuksista edellä esitetyn kehyksen mukaisesti, erityisesti

                              a)

                              varmistamalla, että käytössä on verkkopalvelujen saavutettavuusdirektiivin (20) vaatimusten mukainen kansallinen verkkosivusto, joka tarjoaa vapaaehtoisille käytännöllistä, helposti saatavilla olevaa ja kattavaa tietoa vapaaehtoistoimintaa koskevista kansallisista oikeudellisista ja hallinnollisista säännöistä ja toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan vapaaehtoistyön vaikutuksesta vapaaehtoistyöntekijöiden (sekä EU:hun saapuvien että EU:sta lähtevien) nykyisiin ja tuleviin sosiaaliturvaoikeuksiin (21);

                              b)

                              tukemalla nuorisoasioiden tiedottajia edistämällä koulutusta, joka auttaa kehittämään vapaaehtoistoimintaan liittyviä kansallisia oikeudellisia ja hallinnollisia sääntöjä koskevaa nuorisoystävällistä tietoa;

                              c)

                              kannustamalla yhteistyöhön vakiintuneiden verkostojen ja palvelujen, kuten Euroopan nuorisotiedotus ja -neuvontajärjestön (ERYICA), kanssa tällaisen tiedon kehittämiseksi;

                              d)

                              kannustamalla nykyisten kansallisten rajatylittävien vapaaehtoisohjelmien ja -toiminnan järjestäjiä tutustumaan asiaankuuluviin kansallisiin ja eurooppalaisiin verkkosivustoihin (22), joilla vapaaehtoisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan, velvollisuuksistaan ja sovellettavista säännöistä, jotka koskevat vapaaehtoistoimintaa toisessa jäsenvaltiossa.

                  22.

                  On parannettava vapaaehtoistoimintamahdollisuuksien laadukkuutta tukemalla vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä näiden pyrkiessä kehittämään valmiuksiaan. Tämä voidaan saavuttaa erityisesti seuraavin keinoin:

                              a)

                              kannustetaan toiminnan järjestäjiä sekä lähettävissä että vastaanottavissa jäsenvaltioissa tekemään yhteistyötä muun muassa antamalla riittävästi tietoa vapaaehtoistoiminnasta, sen järjestäjistä sekä vapaaehtoistoimintaan osallistuvasta henkilöstä, jotta molemmat osapuolet voivat tehdä asianmukaisen tiedon pohjalta päätöksen toiminnan kestävyydestä ja täyttää mahdolliset lakisääteiset vaatimukset;

                              b)

                              kannustetaan vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä panostamaan laatuun muun muassa siten, että vapaaehtoistoiminnan järjestäminen perustuu analyysiin, joka tukee havaittavissa olevia tarpeita ja jolla saavutetaan hyödyllisiä tuloksia paikallisyhteisöissä;

                              c)

                              kannustetaan vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä kiinnittämään riittävästi huomiota vapaaehtoistoiminnan oppimisulottuvuuteen, mukaan lukien kieltenoppimiseen kansainvälisessä vapaaehtoistoiminnassa;

                              d)

                              tuetaan vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä käyttämällä olemassa olevia kansallisia tai EU:n kehyksiä (esim. Youthpass ja Europass) järjestelmällisemmin ja yleisemmin vapaaehtoistoiminnan oppimistulosten tunnistamisen, dokumentoinnin ja validoinnin tukemiseksi;

                              e)

                              tunnustetaan nuorisotyö nuorten vapaaehtoistoimintamahdollisuuksien tärkeäksi edistäjäksi ja yhdeksi tärkeimmistä välineistä vapaaehtoistoiminnan laadun kehittämisessä EU:ssa ja myötävaikutetaan tällä tavoin eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelman (23) täytäntöönpanoon;

                              f)

                              edistetään nuorisotyötä tekevien ja nuorisojärjestöissä toimivien rajatylittävää liikkumista;

                              g)

                              tuetaan nuorisotyöntekijöiden ja vapaaehtoistoiminnan järjestäjien koulutusta ja tunnustetaan niiden keskeinen rooli nuorten vapaaehtoisten tukemisessa ja ohjaamisessa korkealaatuisen vapaaehtoistyökokemuksen saamiseksi;

                              h)

                              kannustetaan kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä hakemaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkkiä;

                              i)

                              kehitetään ja edistetään vapaaehtoistoiminnan yleisiä laatustandardeja hyödyntäen samalla asetukseen (EU) 2021/888 (24) sisältyvää kattavaa laatu-, tuki-, osallisuus- ja sertifiointitoimenpiteiden järjestelmää mahdollisuuksien mukaan kansallisissa yhteyksissä;

                              j)

                              toteutetaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vapaaehtoistoiminnalla ei korvata työpaikkoja.

                  23.

                  On varmistettava, että kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan osallistuminen on realistinen mahdollisuus kaikille nuorille, myös niille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, muun muassa

                              a)

                              tukemalla sellaisten kansallisten kanavien ja alueellisten ja paikallisten rakenteiden, kuten mahdollisten nuorisotyöhön liittyvien infrastruktuurien ja nuorisolle suunnattujen tietokeskusten, perustamista ja/tai toimintaa, joissa tarjotaan tietoa ja opastusta nykyisistä vapaaehtoistoimintamahdollisuuksista, jotka ovat vammaisten henkilöiden, mahdollisten nuorten vapaaehtoisten, myös nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen / solidaarisuusjärjestöjen ja muiden alan sidosryhmien saatavilla olevissa muodoissa. Näihin rakenteisiin voi kuulua muun muassa alumniverkostoja (kuten Europeers-verkosto) ja paikallisia nuorisotyöntekijöitä, jotka kannustavat ja tukevat mahdollisia vapaaehtoisia ja jotka voivat tarvittaessa toimia yhteistyössä Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten toimistojen kanssa;

                              b)

                              helpottamalla sellaisten nuorten pääsyä kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, edistämällä asiaankuuluvien organisaatioiden ja verkostojen (25), kuten Eurodesk-verkoston ja ERYICAn, kohdennettua ja saatavilla olevaa tiedotusta, myös lisäämällä tietoisuutta kulttuurienvälisten taitojen ja kieltenoppimisen merkityksestä ponnahduslautana kansainväliselle liikkuvuudelle;

                              c)

                              varmistamalla, että vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä kannustetaan edistämään sosiaalista osallisuutta muun muassa tarjoamalla nuorille ja erityisesti vammaisille nuorille kohtuullisen ja asianmukaisen majoituksen;

                              d)

                              tukemalla vapaaehtoistoiminnan järjestäjiä, jotta he voivat kehittää hankkeissaan nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistamista koskevia näkökohtia (26), muun muassa ohjaamalla nuoret sosiaalisen osallisuuden edistämisestä vastaavien yksiköiden asiantuntijoille, jotka voisivat tukea ja kouluttaa heitä;

                              e)

                              tarjoamalla kohdennettua tukea vapaaehtoistoiminnan kehittämiseen ja edistämällä erityisesti heikommassa asemassa tai syrjintävaarassa olevien ryhmien osallisuutta, tasa-arvoa ja vaikutusmahdollisuuksia sekä kannustamalla näistä yhteisöistä tulevia nuoria vapaaehtoisia osallistumaan vapaaehtoistoimintaan ja levittämään tietoa tai jopa toimimaan roolimalleina omassa yhteisössään;

                              f)

                              tukemalla asiaankuuluvia organisaatioita ja verkostoja paikallisen vapaaehtoistoiminnan edistämisessä, mukaan lukien lyhytaikainen, osa-aikainen ja ryhmissä tapahtuva vapaaehtoistoiminta, joka voisi toimia ensimmäisenä askeleena kohti kansainväliseen toimintaan osallistumista, ja tarjoamalla kohdennettua lisätukea sellaisten vapaaehtoistoimintamahdollisuuksien kehittämiseen, jotka palvelevat nuoria, jotka eivät voi fyysisesti siirtyä maiden välillä eri syistä, esimerkiksi tarjoamalla muun muassa digitaalisia vapaaehtoistoimintamahdollisuuksia;

                              g)

                              hyödyntämällä entistä tehokkaammin jo olemassa olevia kansainvälisiä välineitä, joilla voidaan helpottaa nuorten liikkumista, kuten osallistujille tarkoitettuja kortteja, ja kannustamalla niiden käyttöön kaikessa kansainvälisessä vapaaehtoistoiminnassa (27);

                              h)

                              ratkaisemalla mahdollisuuksien mukaan ja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja oleskelua koskevan Schengenin säännöstön ja unionin lainsäädännön soveltamista rajoittamatta hallinnollisia ja käytännön kysymyksiä, joista aiheutuu vaikeuksia kolmansien maiden kansalaisten viisumien ja/tai oleskelulupien saamiselle vapaaehtoispalvelua varten.

                  24.

                  On lisättävä tietoisuutta vapaaehtoistoiminnan hyödyistä tiedotus- ja ohjaustoimien avulla, muun muassa ottamalla mukaan koulutus-, työllisyys-, sosiaali- ja nuorisoalan kansalliset sidosryhmät. On kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että nuoret, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, tavoitetaan tasapuolisesti. Tähän sisältyy sen edistäminen, että

                              a)

                              vapaaehtoistoiminnalla tarjotaan nuorille konkreettinen keino osallistua yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseen ja osoittaa solidaarisuutta haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä kohtaan;

                              b)

                              vapaaehtoiskokemus edistää nuorten henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystä ja auttaa heitä kehittämään osaamista, jota työmarkkinoilla tarvitaan ja arvostetaan;

                              c)

                              on olemassa puitteet, joilla tuetaan vapaaehtoistoiminnan oppimistulosten tunnistamista, dokumentointia ja validointia (mukaan lukien Youthpass ja Europass).

                  25.

                  On tuettava ja edistettävä vapaaehtoistoimintaan liittyvien yhteisörakenteiden kehittämistoimia. Tähän kuuluvat seuraavat toimet:

                              a)

                              vapaaehtoisten verkostojen toiminnan edistäminen kansallisella tasolla, erityisesti sellaisten, jotka osallistuvat pitkällä aikavälillä toteutettavaan toimintaan eli joiden toiminta ei liity yksittäisiin hankkeisiin tai joita tällaisten kesto ei rajoita;

                              b)

                              nykyisten vapaaehtoistoimintaan liittyvien eurooppalaisten verkostojen, erityisesti Euroopan solidaarisuusverkoston ja EuroPeers-verkoston, edistäminen sekä sellaisten muiden resurssien ja alustojen tukeminen, jotka ovat käytettävissä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalin kautta Euroopan nuorisoportaalissa;

                              c)

                              entisten vapaaehtoisten kannustaminen jakamaan kokemuksiaan nuorisoverkostojen, oppilaitosten ja työpajojen kautta esimerkiksi lähettiläinä tai verkoston jäseninä sekä kouluttamaan nykyisiä tai tulevia vapaaehtoisia;

                              d)

                              vapaaehtoistoiminnan järjestäjien kannustaminen tukemaan vapaaehtoisten kotoutumista vastaanottavaan yhteisöön vapaaehtoistoiminnan aikana ja jatkamaan vapaaehtoistoimintaa kotiinpaluun jälkeen kiinnittäen erityistä huomiota apuun, jota tarjotaan nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

                  26.

                  On tutkittava vapaaehtoistyön uusia suuntauksia ja vaihtoehtoisia ulottuvuuksia ja muotoja muun muassa seuraavin keinoin:

                              a)

                              edistetään digitaalisen vapaaehtoistyön muotojen testaamista ja niitä koskevan näytön keräämistä kansainvälisissä yhteyksissä fyysistä liikkuvuutta täydentävänä tai jopa itsenäisenä vapaaehtoistoiminnan muotona;

                              b)

                              sukupolvien välisen vapaaehtoistoiminnan arvon tunnustaminen ja tällaisen toiminnan edistäminen arvokkaana panoksena ikääntyvän yhteiskunnan haasteisiin sekä keinona saada nuoret mukaan sukupolvien väliseen vuoropuheluun, helpottaa sukupolvien välistä tietämyksen siirtoa ja parantaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

                  27.

                  On luotava synergioita, täydentävyyttä ja jatkuvuutta Euroopan tasolla ja eri tasoilla jäsenvaltioissa käytössä olevien vapaaehtoisohjelmien ja -toiminnan välille. Tähän kuuluvat esimerkiksi seuraavat:

                              a)

                              tietojen vaihtaminen jäsenvaltioiden kesken nykyisistä vapaaehtoisohjelmista, mukaan lukien mahdollisista kansallisista yhteiskuntapalvelujärjestelmistä ja -toiminnasta, ja tällaisten tietojen toimittaminen Euroopan komissiolle, jotta tiedot voidaan julkaista helpommin Euroopan nuorisoportaalissa ja Youth Wiki -verkostossa ja jotta voidaan kehittää parhaita käytäntöjä;

                              b)

                              sellaisten toimenpiteiden harkitseminen, joilla edistettäisiin ja tuettaisiin parhaiden käytäntöjen siirtämistä vapaaehtoisohjelmien ja -toiminnan välillä.

                  28.

                  On tuettava vapaaehtoistoimintaa, jolla on merkittävä vaikutus ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamisessa, seuraavin keinoin:

                              a)

                              kannustetaan vihreiden käytäntöjen sisällyttämistä kaikkiin vapaaehtoishankkeisiin ja toimiin ja edistetään ympäristön kannalta kestävää ja vastuullista käyttäytymistä osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden parissa;

                              b)

                              edistetään vapaaehtoistoiminnan ympäristöjalanjäljen pienentämistä esimerkiksi vähentämällä jätteitä, kierrättämällä ja käyttämällä mahdollisuuksien mukaan kestäviä liikennemuotoja;

                              c)

                              edistetään sellaisen vapaaehtoistoiminnan kehittämistä, joka liittyy ympäristönsuojeluun, kestävyyteen, ilmastotavoitteisiin sekä katastrofien ehkäisyyn ja niistä toipumiseen.

                  29.

                  Tiedot edistymisestä tämän suosituksen noudattamisessa on sisällytettävä EU:n nuorisostrategian puitteissa tehtäviin säännöllisiin päivityksiin, erityisesti osana Youth Wiki-verkostoa.

            KEHOTTAA KOMISSIOTA

                  30.

                  Helpottamaan jäsenvaltioiden välistä käytäntöjen vaihtoa siitä, miten voidaan puuttua esteisiin, jotka voivat estää nuoria osallistumasta vapaaehtoistoimintaan, esimerkiksi vertaisoppimistoimien, komission asiantuntijaryhmien tai EU:n nuorisostrategiafoorumin kautta.

                  31.

                  Tukemaan jäsenvaltioita tämän suosituksen noudattamisessa EU:n nuorisostrategian, eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelman ja EU:n nuoriso-ohjelmien, erityisesti Euroopan solidaarisuusjoukkojen, yhteistyömekanismien ja -välineiden avulla.

                  32.

                  Tekemään vastavuoroisesta oppimisesta ja tiedonvaihdosta helpompaa jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien välillä eri tasoilla esimerkiksi vertaisoppimisen, vertaisneuvonnan, asiantuntijaryhmien, verkostoitumisen ja muiden yhteistyörakenteiden avulla, myös painottaen EU:n ja kansallisen tason järjestelmien tai toiminnan, mukaan lukien mahdollisten kansallisten yhteiskuntapalvelujärjestelmien, välistä synergiaa ja täydentävyyttä. Hyödyntämään tätä varten olemassa olevia foorumeita, kuten Youth Wiki -verkostoa ja Euroopan nuorisoportaalia, joissa resursseja ja tietämystä voidaan jakaa jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen kesken eri tasoilla.

                  33.

                  Tutkimaan vapaaehtoistyön uusia suuntauksia ja muotoja, joissa noudatetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä, saavutettavuutta, osallistavuutta ja toiminnan laadukkuutta koskevia perusperiaatteita, keräämällä näyttöä, kehittämällä parhaita käytäntöjä ja laatimalla ohjeita ja käsikirjoja, erityisesti digitaalisen tai monimuotoisen vapaaehtoistyön ja sukupolvien välisen vapaaehtoistyön osalta.

                  34.

                  Edistämään ja levittämään tietoa nuorten vapaaehtoistoiminnan eurooppalaisista mahdollisuuksista erityisesti henkilöille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, Euroopan nuorisoportaalissa, jossa voi rekisteröityä Euroopan solidaarisuusjoukkojen solidaarisuustoimiin. Lisäämään Euroopan nuorisoportaaliin asiaankuuluville kansallisille verkkosivustoille johtavat linkit yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (28).

                  35.

                  Kehittämään edelleen, edistämään ja tukemaan sellaisten olemassa olevien EU:n välineiden käyttöä, joilla tuetaan epävirallisen ja arkioppimisen tulosten validointia, erityisesti Youthpass-todistusta ja Europass-alustaa, myös eurooppalaisten digitaalisten opintotodistusten avulla.

                  36.

                  Tukemaan tutkimusta ja tiedonkeruuta vapaaehtois- ja solidaarisuustoimien pitkän aikavälin vaikutuksista yksilöille ja organisaatioille sekä yhteiskuntaan, mukaan lukien covid-19-pandemiasta saadut kokemukset ja näkemykset vapaaehtoissektorista ja sen valmiudesta vastaaviin kriiseihin, tutkimusten, selvitysten, tilastojen ja data-analyysien avulla.

                  37.

                  Käyttämään Youth Wiki -verkostoa tietojen keräämiseksi jäsenvaltioiden edistymisestä tämän suosituksen noudattamisessa.

                  38.

                  Antamaan kertomuksen tämän neuvoston suosituksen käytöstä EU:n nuorisostrategian ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden täytäntöönpanoa koskevan työn yhteydessä edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä.

            Tällä suosituksella korvataan nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa 20 päivänä marraskuuta 2008 annettu neuvoston suositus.

         Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_fi_0.pdf

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1).

         (3)  Hyväksytyt tekstit – Covid-19-pandemian vaikutus nuoriin ja urheiluun – keskiviikko 10. helmikuuta 2021 (europa.eu).

         (4)  EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1.

         (5)  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanosta (2019–2021), COM/2021/636 final.

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/888, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta. Vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa EU:n ulkopuolisissa maissa:
      – asetuksen (EU) 2021/888 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”vapaaehtoistoiminta toimintalohkossa ’nuorten osallistuminen solidaarisuustoimiin’ voi tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa, jäljempänä ’rajatylittävä vapaaehtoistoiminta’, tai osallistujan asuinmaassa, jäljempänä ’maan sisäinen vapaaehtoistoiminta’”. Muu kuin osallistujan asuinmaa voi olla ohjelmaan assosioitunut kolmas maa tai jokin toinen osallistujamaa;
      – asetuksen (EU) 2021/888 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen puitteissa vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa ainoastaan sellaisilla kolmansien maiden alueilla, joissa toteutetaan humanitaarisen avun toimia ja operaatioita ja [joissa] ei ole käynnissä kansainvälisiä tai maan sisäisiä aseellisia konflikteja”.
      Lisäksi 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ohjelmaan voivat osallistua myös sellaiset kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat ”laillisesti jäsenvaltiossa, ohjelmaan assosioituneessa kolmannessa maassa tai tämän asetuksen mukaisessa muussa osallistuvassa maassa”.

         (7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=EN

         (8)  EU:n nuorisostrategian ja nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta annetun neuvoston suosituksen arviointi, 2016.

         (9)  ”Promoting the mobility of young volunteers and cross-border solidarity, a practical toolbox for actors and stakeholders in the field of youth and recommendations for policymakers”, Euroopan komission perustaman asiantuntijaryhmän laatima julkaisu nuorten vapaaehtoisten liikkuvuutta koskevan vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen uudelleentarkastelumenettelyn tueksi, 2021 (työn toteuttamisaika: syyskuu 2019 – syyskuu 2020).

         (10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä, COM(2020) 625 final, saatavilla osoitteessa EUR-Lex – 52020DC0625 – FI – EUR-Lex (europa.eu).

         (11)  On syytä muistaa, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 883/2004 säädetään sosiaaliturvaoikeuksien, myös sairausetuuksien, yhteensovittamisesta rajat ylittävissä tilanteissa ja että asetusta sovelletaan vapaaehtoisiin, jotka muuttavat jäsenvaltiosta toiseen.

         (12)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 32, liitteessä I oleva E jakso. Toteutetaan Sinun Eurooppasi-portaalin avulla: Sinun Eurooppasi (europa.eu).

         (13)  COM (2020) 758 final.

         (14)  Youthpass on kaikkien Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujien tärkein tunnustamis- ja validointiväline, joka kuvastaa oppimisprosessia ja dokumentoi osallistujien oppimistulokset Youthpass-todistukseen.

         (15)  Yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2018/646 (EUVL L 112, 2.5.2018, s. 42) vahvistetaan eurooppalaiset puitteet, joilla tuetaan virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen, myös käytännön kokemusten, liikkumisen ja vapaaehtoistyön, kautta hankittuja taitoja ja tutkimusta koskevaa selkeyttä ja ymmärrystä.

         (16)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

         (17)  EU:n nuorisostrategian ja nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta annetun neuvoston suosituksen arviointi (europa.eu), 2016.

         (18)  Vapaaehtoisille ei makseta palkkaa heidän käyttämästään ajasta, mutta yleensä matka-, ruoka- tai majoituskulut ja/tai muut pienet henkilökohtaiset kulut voidaan korvata.

         (19)  Ks. sama määritelmä asetuksen (EU) 2021/888 2 artiklan 4 kohdassa.

         (20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L327, 2.12.2016, s. 1).

         (21)  Mukaan lukien tiedot eurooppalaisen sairaanhoitokortin hakumenettelyistä ja yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitä kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kattavat ja mitä ne eivät kata.

         (22)  Asetuksen (EU) 2018/1724 (EUVL L327, 2.12.2016, s. 1) mukainen monikielinen Sinun Eurooppasi-portaali; Euroopan nuorisoportaalin ”Youth Wiki” -osio; Europa-portaalin tiedot, esim. eurooppalaisesta sairaanhoitokortista: Kortin hakeminen – Työllisyys, sosiaaliasiat ja osallisuus – Euroopan komissio (europa.eu).

         (23)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma puitteista eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelman perustamiselle (2020/C 415/01).

         (24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/888, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta (EUVL L 202, 8.6.2021, s. 32).

         (25)  Ks. Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallisuutta ja moninaisuutta koskevan strategian ohjeet tämän toteuttamiseksi: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_en

         (26)  Vuosina 2020–2021 hyväksyttyjen EU:n tasa-arvostrategioiden ja tiettyihin syrjittyihin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvien osallisuutta edistävien toimintapoliittisten kehysten mukaisesti: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025 (COM(2020) 565 final, 18. syyskuuta 2020), romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys (COM(2020) 620 final, 7. lokakuuta 2020), hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia (COM(2020) 698 final, 12. marraskuuta 2020), kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma (COM(2020) 758 final, 24. marraskuuta 2020), vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia (COM(2021) 101 final, 3. maaliskuuta 2021).

         (27)  Tätä hyvää käytäntöä sovellettiin jo aiemmassa eurooppalaisessa vapaaehtoispalvelussa, ja nykyään Euroopan solidaarisuusjoukot tarjoavat jokaiselle vapaaehtoiselle maksuttoman eurooppalaisen nuorisokortin.

         (28)  Tämän suosituksen 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä tiedot kansallisista vapaaehtoisohjelmista ja -toiminnasta.