title: Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012 , Slovakian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 219/74

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012,
   Slovakian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2012/C 219/22
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen käynnistää uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopalla kestävän kasvun vauhdittamiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen olevien mahdollisuuksien lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen (3) Slovakian vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2011–2014 tarkistetusta vakausohjelmasta.

               (4)

               Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin eurooppalainen ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (4) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 2011 päätelmät, joissa kehotetaan sosiaalisen suojelun komiteaa esittämään yhdessä työllisyyskomitean ja muiden komiteoiden kanssa näkemyksensä toimista, joita suositellaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavan politiikkajakson yhteydessä. Nämä näkemykset ovat osa työllisyyskomitean lausuntoa.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 15 päivänä helmikuuta 2012 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2012.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (9)

               Slovakia toimitti vuosia 2012–2015 koskevan vakausohjelmansa sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Se on pitkälti komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukainen, vaikka viimeksi mainitussa oletuksena on hieman suurempi reaalisen BKT:n kasvu vuonna 2012. Vakausohjelmassa on esitetty julkisen talouden strategian tavoitteeksi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen. Välitavoitteiksi on määritelty vuoden 2012 talousarvion tiukka täytäntöönpano ja julkisen talouden kokonaisalijäämän saattaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, joka on neuvoston asettama määräaika liiallisen alijäämän korjaamiselle. Kokonaisalijäämää koskeva tavoite saattaa kuitenkin jäädä saavuttamatta vuonna 2013. Vakausohjelmassa on muutettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite miltei tasapainoisesta rahoitusasemasta rakenteelliseen alijäämään, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mitä ei arvioida saavutettavan ohjelmakauden aikana. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella julkisen talouden vakauttamistoimet ovat ajanjaksolla 2010–2013 vuosittain keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli neuvoston suosituksen; jäljellä olevat vakauttamistoimet painottuvat jakson loppuosaan eli vuoteen 2013. Vuoden 2013 tavoite on riskialtis, sillä ehdotetut tulopuolen toimenpiteet saattavat jäädä tavoitteesta, kaikkia pienimuotoisia toimenpiteitä voi olla vaikea toteuttaa yhtaikaa ja on huomioitava aiemmin tapahtunut alijäämätavoitteiden tarkistaminen jälkikäteen ylöspäin.
               Lisäksi menojen lisäleikkaaminen tasaisesti kaikkialta voi osoittautua kestämättömäksi keskipitkällä aikavälillä. Vuosina 2014 ja 2015 vakauttamistoimet ovat vuosittain keskimäärin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on vähemmän kuin niiltä mailta, jotka eivät ole vielä saavuttaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, edellytetty 0,5 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan julkisten menojen kasvutahti, kun otetaan huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa kuitenkin menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa vakausohjelman loppupäässä. Julkinen velka olisi edelleen selvästi alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Slovakia on hyväksynyt finanssipoliittisen neuvoston perustamista koskevan lainsäädännön, mutta kyseistä elintä ei ole vielä perustettu eikä menokattoja koskevaa lainsäädäntöä ole vielä annettu.

               (11)

               Kun otetaan huomioon, että menoperusteinen vakauttaminen supistuu jatkuvasti ja että lähentymisen jatkumista on tarpeen tukea tietyille keskeisille alueille kuten koulutuksen, innovaation ja liikenneinfrastruktuurien aloille osoitetuin menoin, on mahdollista toteuttaa toimenpiteitä veropohjan laajentamiseksi, veronkierron torjumiseksi ja verolakien noudattamisen parantamiseksi ilman, että vaikutetaan lyhyen aikavälin kasvunäkymiin. Puuttuminen EU:n suurimpiin kuuluvaan arvonlisäverovajeeseen voisi tuottaa huomattavat lisätulot. Lisäksi on mahdollista lisätä tuloja, jotka saadaan kasvua vähiten haittaavista veroista kuten kiinteistö- ja ympäristöverosta. Ansiotulojen verotuksen tehokkuus vaihtelee työsuhteen muodosta riippuen. Tämä kannustaa siirtymistä joustavampiin työjärjestelyihin, joilla on negatiivisia vaikutuksia julkiseen talouteen sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

               (12)

               Slovakia on puuttunut julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviin ongelmiin vain osittain, koska se ei ole toteuttanut suunniteltuja muutoksia eläkejärjestelmänsä jakojärjestelmäpilariin. Täysin rahastoivan eläkepilarin kestävyyttä parantavat toimet on toteutettu. Epävakaa lainsäädäntöympäristö, johon on aiemmin usein tehty merkittäviä muutoksia, on kuitenkin aiheuttanut suuret sopeuttamiskustannukset ja tuonut epävarmuutta täysin rahastoivaan pilariin.

               (13)

               Slovakian työttömyysongelman ratkaisemiseksi ei ole toteutettu merkittäviä toimia. Maan olisi edelleen tehostettava aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja ja lisättävä julkisten työllistämispalvelujen kapasiteettia. Ikääntyvien työntekijöiden ja naisten työmarkkinoille osallistumista olisi tarpeen kannustaa erilaisin toimenpitein, erityisesti tarjoamalla lastenhoitopalveluja. Verokiila, kaikki pakolliset maksut mukaan lukien, on edelleen melko korkea pienituloisilla työntekijöillä, joten osa työnhakijoista ei halua siirtyä sosiaaliturvan piiristä pienipalkkaisiin töihin.

               (14)

               Heikkotasoisen koulutusjärjestelmän parantamiseksi on toteutettu vain vähän toimenpiteitä. Slovakian korkeaan nuorisotyöttömyyteen olisi pyrittävä puuttumaan laatimalla ja toteuttamalla viipymättä Slovakian ja komission yhteisen nuorisotyöttömyyttä käsittelevän toimintaryhmän työn tulosten mukaisesti nuorisotoimintasuunnitelma, jonka puitteissa muun muassa uudistetaan ammatillinen ja korkea-asteen koulutus. Slovakia on laatinut tarkistetun elinikäisen oppimisen strategian. Osallistumisastetta ei kuitenkaan ole pyritty nostamaan erityisillä kannustimilla.

               (15)

               Syrjäytyneet yhteisöt, myös romanit, on suurelta osin suljettu pois työmarkkinoilta ja yleisestä koulutusjärjestelmästä, ja ne ovat merkittävä hyödyntämätön työvoimareservi Slovakian taloudessa. Slovakian olisi pyrittävä puuttumaan tähän ongelmaan lisäämällä toimia, joilla parannetaan syrjäytyneiden ryhmien oppimistuloksia ja tehostetaan aikuisväestön yhteiskuntaan osallistamista.

               (16)

               Slovakia on selvästi parantanut julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen ja tuomioistuinlaitoksen avoimutta, vaikka oikeudenkäyntimenettelyt ovat edelleen pitkiä ja kalliita. Julkisten laitosten toiminnan kokonaislaatu ja -kapasiteetti ovat kuitenkin edelleen heikkoja. Julkishallinnolta puuttuu strateginen lähestymistapa, sen henkilöstössä on suuri vaihtuvuus eikä kapasiteettia pystytä rakentamaan riittävästi, mikä haittaa poliittisten toimintalinjojen laatimista sekä julkisten palvelujen toteuttamista ja tuottamista.

               (17)

               Slovakia on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.

               (18)

               Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–7.

               (19)

               Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut vakausohjelman, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,

         SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2012–2013 toimia, joilla se

               1.

               toteuttaa vuonna 2012 lisätoimia ja määrittää vuodeksi 2013 tarvittavat toimet, joilla korjataan liiallinen alijäämä kestävällä tavalla ja varmistetaan, että liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetuissa neuvoston suosituksissa esitetyt rakenteelliset sopeutustoimet toteutetaan; panee täytäntöön kohdennettuja menoleikkauksia siten, että kasvua vauhdittavat menot säilytetään, ja lisää toimia julkisten menojen tehokkuuden parantamiseksi; määrittää tämän jälkeen tarvittavat rakenteelliset sopeutustoimet, joiden avulla voidaan edetä riittävässä määrin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, kuten menojen kasvulle asetetun viitearvon saavuttamista; vauhdittaa finanssipoliittisen neuvoston perustamista ja hyväksyy menokattoja koskevia sääntöjä;

               2.

               parantaa verosäännösten noudattamista erityisesti tehostamalla arvonlisäveron kantoa; vähentää ansiotulojen verotuksen vääristymiä kaikentyyppisissä työsuhteissa, myös rajoittamalla verovähennyksiä; liittää kiinteistöveron kiinteistöjen markkina-arvoon; hyödyntää ympäristöveroa laajemmin;

               3.

               jatkaa eläkejärjestelmänsä jakojärjestelmäpilarin sopeuttamista pääasiassa muuttamalla indeksointimekanismia, yhdistämällä lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen sekä sisällyttämällä eläkelaskelmiin kestävyystekijän, joka vastaa väestörakenteen muuttumista; varmistaa myös täysin rahastoivan pilarin vakauden ja kestävyyden;

               4.

               lisää julkisten työvoimapalvelujen hallinnollisia valmiuksia tavoitteena parantaa sellaisten aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kohdennusta, suunnittelua ja arviointia, joilla varmistetaan nuorille, pitkäaikaistyöttömille, ikääntyneille työntekijöille ja naisille tarkoitetut yksilöllisemmät työllistämispalvelut; varmistaa lastenhoitopalvelujen tarjonnan; supistaa pienituloisten työntekijöiden verokiilaa ja mukauttaa etuusjärjestelmää;

               5.

               laatii ja toteuttaa nuorisotoimintasuunnitelman, jossa paneudutaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatuun ja työmarkkinoiden tarpeiden täyttämiseen muun muassa oppisopimuskoulutusjärjestelmän käyttöönoton avulla; parantaa korkea-asteen koulutuksen laatua lisäämällä laadunvarmistusta ja tulospainotteisuutta;

               6.

               toteuttaa aktiivisia toimenpiteitä muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, esimerkiksi romanien, opetus- ja esiopetusmahdollisuuksien ja opetuksen laadun parantamiseksi; varmistaa aikuisten paluun työmarkkinoille aktivointitoimilla ja kohdennetuilla työllisyyspalveluilla, toisen mahdollisuuden tarjoavilla koulutushankkeilla ja lyhytaikaisella ammattikoulutuksella;

               7.

               vahvistaa julkisten palveluiden laatua muun muassa parantamalla henkilöstöresurssien hallintoa ja tehostamalla analyyttisia valmiuksia; jatkaa oikeudenkäyntimenettelyjen lyhentämistä ja vahvistaa julkisista hankinnoista vastaavan viraston asemaa riippumattomana elimenä.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. SHIARLY

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa vuodelle 2012 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 26 päivänä huhtikuuta 2012 annetulla neuvoston päätöksellä 2012/238/EU (EUVL L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUVL C 272, 15.9.2011, s. 1.

      (4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana ohjelman tietojen perusteella ja yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008SC0573

Suositus: neuvoston päätös, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen 2005/730/EY kumoamisesta  /* SEK/2008/0573 lopull. */

         FI
            (...PICT...)|EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO|
            Bryssel 7.5.2008
            SEK(2008) 573 lopullinen

            Suositus:
            NEUVOSTON PÄÄTÖS,
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen 2005/730/EY kumoamisesta
            (komission esittämä)
            PERUSTELUT
            1. Tausta
            Perustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5). , joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella:   a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkistalouden alijäämä suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon (paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa,   tai jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa);   ja b) ylittääkö julkinen velka suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon (paitsi jos velan osuus pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa).[1]
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
            Perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).  4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä Puolan viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . . [2][3]
            EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
            Puolan viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavasta osoitteesta:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            Komissio aloitti 22. kesäkuuta 2005 liiallista alijäämää koskevan menettelyn Portugalin osalta antamalla 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen, koska julkisen talouden alijäämän odotettiin vuonna 2005 olevan 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen velan 66,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (julkinen velka oli jo ylittänyt 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuosina 2003 ja 2004). Tämä kävi ilmi kesäkuussa 2005 tarkistetusta Portugalin vakausohjelmasta SEK(2005) 836. . Neuvosto päätti komission suosituksesta 20. syyskuuta 2005 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Portugalin alijäämä oli liiallinen EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91. . Neuvosto esitti Portugalille samanaikaisesti ja myös komission suosituksesta 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksia julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2008 mennessä Kaikki Portugalin liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta verkkosivustolta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91.
            Kaikki Portugalin liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta verkkosivustolta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessaan neuvosto suositti, että ”Portugalin viranomaiset supistavat julkisen talouden alijäämän alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen realistisella ja kestävällä tavalla viimeistään vuoteen 2008 mennessä noudattaen keskipitkän aikavälin strategiaa. Tätä varten Portugalin viranomaisten on erityisesti: rajoitettava julkisen talouden rahoitusaseman heikentymistä vuonna 2005 varmistamalla, että ilmoitetut korjaustoimenpiteet toteutetaan määrätietoisesti; pantava johdonmukaisesti täytäntöön tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan suhdannekorjatun alijäämän, josta on poistettu kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimien vaikutukset, kestävä ja tuntuva korjaus, supistamalla alijäämää huomattavasti vuonna 2006 [vuodesta 2005] eli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja jatkamalla tämän jälkeen merkittävää supistamista vähintään 3/4 prosentilla suhteessa BKT:hen kunakin seuraavana kahtena vuonna; toteutettava nopeasti uudistuksia, joilla hillitään ja supistetaan menoja tulevina vuosina; käytettävä kaikki mahdollisuudet nopeuttaa julkisen talouden alijäämän supistamista ja oltava valmiita toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotka voivat olla tarpeen liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä.” Neuvosto suositti myös, että ”Portugalin viranomaisten on varmistettava julkisen talouden bruttovelkasuhteen saattaminen vakaalle lasku-uralle ja lähentymään viitearvoa tyydyttävässä tahdissa huolehtimalla, että velan kehitys vastaa alijäämän supistamisessa saavutettua edistystä, välttämällä velanottoa lisääviä rahoitustoimia ja harkitsemalla huolellisesti suurten julkisten investointihankkeiden mahdollista vaikutusta velkaan, mukaan lukien yksityissektorin kanssa yhteistyössä toteutettavat hankkeet.” Neuvosto edellytti, että Portugalin viranomaiset ”parantavat julkisen talouden tilaa koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä.”
            Lisäksi neuvosto kehotti Portugalin viranomaisia ”varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä kohti tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla julkisen talouden suhdannekorjattua alijäämää, josta on poistettu kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimien vaikutukset, vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa.”
            Taulukko 1: Neuvoston 20. syyskuuta 2005 hyväksymä sopeutus
            % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu|2005|2006|2007|2008|
            Julkisen talouden rahoitusasemaRakenteellisen rahoitusaseman muutosp.m.: Kokonaistuotannon kasvu (%)|alijäämä (enintään) 6,20,8|-4,8+1,51,4|alijäämä < 4+¾ (vähintään)2,2|alijäämä < 3+¾ (vähintään)2,6|
            Huom : Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
            Lähde : Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antama suositus, jossa viitataan vakausohjelman kesäkuun 2005 tarkistukseen
            Kun puolen vuoden määräaika toimia neuvoston suositusten mukaisesti oli 22. kesäkuuta 2006 päättynyt, komissio arvioi toimia, joita Portugalin viranomaiset olivat toteuttaneet korjatakseen julkisen talouden liiallisen alijäämän. Arvionsa perusteella komissio antoi neuvostolle tiedonannon, jossa todettiin, että Portugalin toteuttamat toimenpiteet riittivät varmistamaan, että liiallinen alijäämä pystyttäisiin korjaamaan neuvoston asettamassa määräajassa ja ettei tuolloin tarvittu lisätoimia osana Portugalin liiallista alijäämää koskevaa menettelyä SEK(2006) 786. . Neuvosto yhtyi tähän arvioon 11. heinäkuuta 2006 pitämässään kokouksessa.[7]
            SEK(2006) 786.
            Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
            2. Viimeaikainen alijäämäkehitys
            Tiedoista, jotka komissio (Eurostat) on esittänyt Portugalin ennen 1. huhtikuuta 2008 antaman ilmoituksen perusteella, käy ilmi, että julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2007 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen Eurostatin tiedote nro 54, 18.4.2008. . Julkisen talouden alijäämätoteutuma oli tätä ennen ollut 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (ks. taulukko 2). Kun otetaan huomioon tämänhetkisen ilmoituksen mukainen alijäämä ja alijäämän viitearvo, on epätodennäköistä, että mahdolliset tulevat tarkistukset nostaisivat julkisen talouden vuoden 2007 alijäämäsuhteen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen Alijäämäsuhteita yleensä tarkistetaan ylös- tai alaspäin sen jälkeen, kun toteutunut alijäämä on julkaistu ensimmäisen kerran kevään ilmoituksessa Tarkistukset ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta yleensä suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Portugalin alijäämäsuhdetta on yleensä jouduttu tarkistamaan ylöspäin, ei alaspäin. Tämä saattaa osoittaa vinoutumaa ensimmäisten tulosten laadinnassa. Vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Portugalin julkisen talouden tilejä on jatkossakin tarkistettava, viimeisimpien vuosien tiedot ovat kuitenkin osoittautuneet aiempaa luotettavimmiksi.  .[8][9]
            Eurostatin tiedote nro 54, 18.4.2008.
            Alijäämäsuhteita yleensä tarkistetaan ylös- tai alaspäin sen jälkeen, kun toteutunut alijäämä on julkaistu ensimmäisen kerran kevään ilmoituksessa Tarkistukset ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta yleensä suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Portugalin alijäämäsuhdetta on yleensä jouduttu tarkistamaan ylöspäin, ei alaspäin. Tämä saattaa osoittaa vinoutumaa ensimmäisten tulosten laadinnassa. Vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Portugalin julkisen talouden tilejä on jatkossakin tarkistettava, viimeisimpien vuosien tiedot ovat kuitenkin osoittautuneet aiempaa luotettavimmiksi.
            Viimeaikainen julkisen talouden alijäämäura on toteutunut tilanteessa, jossa talouskasvu on ollut hidasta mutta asteittain nopeutuvaa ja kokonaistuotannon kasvu on parantunut vuoden 2005 0,9 prosentista 1,3 prosenttiin vuonna 2006 ja 1,9 prosenttiin vuonna 2007. Negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan kaventuneen jonkin verran samalla ajanjaksolla.
            Talousarvion toteuttaminen onnistui vuosina 2006 ja 2007 paremmin kuin 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen antamisajankohtana tavoiteltiin Verrattuna kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitettyihin julkisen talouden tavoitteisiin, joiden perusteella nykyinen liiallista alijäämää koskeva menettely aloitettiin, kuten 1 jaksossa kuvataan. . Näiden kahden vuoden alijäämätoteutuma oli erityisesti noin 1 prosenttiyksikköä parempi suhteessa BKT:hen kuin alun perin oli arvioitu kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa BKT-tietosarjojen tarkistukset vuoden 2005 lopussa ja vuoden 2006 alussa ovat johtaneet suurempiin BKT-lukuihin, mikä on automaattisesti pienentänyt alijäämäsuhdetta noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. . Julkisen talouden vuoden 2007 tulos kestää myös vertailun joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitettyyn arvioon, joka oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että julkisessa taloudessa päästiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa. Neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamassaan suosituksessa kehotetulla tavalla käytettiin hyväksi tilaisuutta nopeuttaa julkisen talouden alijäämän supistamista lähinnä jättämällä odotettua paremmat tulot käyttämättä.[10][11]
            Verrattuna kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitettyihin julkisen talouden tavoitteisiin, joiden perusteella nykyinen liiallista alijäämää koskeva menettely aloitettiin, kuten 1 jaksossa kuvataan.
            BKT-tietosarjojen tarkistukset vuoden 2005 lopussa ja vuoden 2006 alussa ovat johtaneet suurempiin BKT-lukuihin, mikä on automaattisesti pienentänyt alijäämäsuhdetta noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
            Julkisen talouden alijäämä supistui vuosina 2006 ja 2007 sen ansiosta, että julkiset menot suhteessa BKT:hen laskivat ja tulot suhteessa BKT:hen kasvoivat. Menosuhde aleni noin 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja lähes ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Samanaikaisesti julkiset tulot kasvoivat noin ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että vuonna 2007. Julkisen talouden vakauttamisen taustalla olivat lähinnä rakenteelliset toimenpiteet. Eräällä kertaluonteisella toimella oli hienoinen 0,1 prosentin vaikutus suhteessa BKT:hen vuonna 2007 Kyseessä oli erään padon pitkäaikainen käyttöoikeussopimus, joka kirjattiin muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti. .[12]
            Kyseessä oli erään padon pitkäaikainen käyttöoikeussopimus, joka kirjattiin muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti.
            Menopuolella juoksevat perusmenot vakaantuivat reaalimääräisesti sekä vuonna 2006 että vuonna 2007. Varsinkin julkishallinnon palkansaajakorvausten alentuminen oli ensiarvoisen tärkeää menojen toteutuneen hillitsemisen kannalta. Tähän vaikuttivat julkisen sektorin työllisyyden vähentyminen sekä vähäisemmässä määrin maltillinen palkkakehitys, kun vuotuiset palkkatarkistukset jäivät alle inflaation ja ikälisät jäädytettiin. Samanaikaisesti rahamääräisten sosiaalietuuksien kasvu hiljeni hieman edellisvuosien hyvin korkealta tasolta. Tähän vaikutti omalta osaltaan vanhuuseläkemenojen kasvun hidastuminen, joka johtui lähinnä siitä, että vanhuuseläkkeelle jäävien määrä pieneni. Tulokseen vaikutti myös työttömyyskorvausmenojen aleneminen vuonna 2007. Julkisten investointien väheneminen vaikutti myös menojen hillitsemiseen ja siitä seuranneeseen alijäämän supistumiseen noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Nämä numerotiedot vastaavat kaiken kaikkiaan neuvoston esittämää suositusta toteuttaa toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi. Esimerkkinä voidaan mainita vanhuuseläkejärjestelmien uudistus.
            Tulopuolella verotulot kasvoivat nopeasti, kun erityisesti otetaan huomioon hidas talouskasvu (ja varsinkin kotimaisen kysynnän kasvu). Verotulojen kasvu vaikuttaa olleen tulosta yleisen alv-kannan korotuksesta 2 prosenttiyksiköllä (19 %:sta 21 %:iin) heinäkuussa 2005, harkinnanvaraisista toimenpiteistä joidenkin verokantojen korottamiseksi (valmisteverot, sosiaaliturvamaksut joissakin työntekijäluokissa, uudet korkean tulotason henkilökohtaisen tuloveron marginaaliveroprosentit) ja joihinkin välittömiin veroihin myönnettävistä alhaisemmista hyvityksistä. Verotulojen myönteinen kehitys johtuu lisäksi suurelta osin verohallinnon parantumisesta ja verosääntöjen paremmasta noudattamisesta, mikä näyttää johtaneen veropohjien laajentumiseen ja tämän kerrannaisvaikutuksiin. Tehostuneen verohallinnon ansiosta verorästejä on saatu kannettua aiempaa paremmin. Vuonna 2007 saatiin lisää verotuloja joidenkin isojen yhtiöveron maksajien kannattavuuden palautumisen ansiosta ja kiinteistöveroista. Muut tulot (mukaan lukien valtion myymät tavarat ja palvelut) kasvoivat kaiken kaikkiaan lähes ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007. Jossain määrin tämä johtuu myös siitä, että toivuttiin notkahduksesta, joka vuonna 2005 havaittiin valtion omistamien yritysten osingonmaksussa valtiolle.
            Edellä kuvattu julkisen talouden kehitys ja talouskehitys johtivat rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) huomattavaan supistumiseen vuosina 2006 ja 2007. Parannus oli vuonna 2006 noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja vuonna 2007 noin 1 prosenttiyksikkö suhteessa BKT:hen (ks. taulukko 2). Tulokset vaikuttavat ylittävän huomattavasti 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen, jossa kehotettiin supistamaan rakenteellista rahoitusasemaa 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 vuoteen 2005 verrattuna ja vähintään ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007.
            3. Alijäämäennusteet vuodelle 2008 ja siitä eteenpäin
            Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä supistunee 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun kokonaistuotannon kasvun ennustetaan olevan 1,7 prosenttia. Tämä ennuste on verrattavissa joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa vahvistettuun julkisen talouden tavoitteeseen, joka oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (kokonaistuotannon kasvun arvioitiin olevan 2,2 %), ja tarkistettuun tavoitteeseen, joka oli 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja josta ilmoitettiin 26. maaliskuuta sen jälkeen, kun julkisen talouden vuoden 2007 toteutuma oli julkaistu.
            Julkisen talouden rahoitusaseman ennustettu koheneminen vuonna 2008 johtuu pääosin tulojen kasvusta. Vuonna 2008 kokonaisverotulojen kasvun odotetaan olevan edelleen nopeampaa kuin nimellisen BKT:n, joskin selkeästi pienemmällä marginaalilla kuin vuonna 2007. Verojoustoissa odotetaan siirtymää lähemmäs pitkän aikavälin keskiarvoa viime vuosien korkeiden lukujen jälkeen, mikä heijastaa myös oletusta, että verohallinnon parantumisesta ja verosääntöjen paremmasta noudattamisesta saatavat marginaaliset hyödyt saattavat ruveta taantumaan. Vuonna 2008 verotuloissa näkyy se, että alv:sta saatavat nettotulot normalisoituvat, kun vuosina 2006 ja 2007 sovellettua alv-palautusten enimmäisaikaa lyhennetään. Yleisen alv-kannan alennus 1 prosenttiyksiköllä (21 %:sta 20 %:iin) 1. päivästä heinäkuuta 2008 kuitenkin alentaa verotuloja. Lisäksi valtion muiden tulojen odotetaan kasvavan hieman suhteessa BKT:hen, koska maahan virtaa enemmän EU:n varoja, kun uusi kansallinen strateginen viitekehys pannaan täytäntöön Maahan virtaavat varat merkitsevät samalla lisämenoja, mikä vähentää huomattavasti näiden tulojen vaikutusta julkisen talouden kokonaistasapainoon. . Menojen suhteessa BKT:hen ennustetaan pysyttelevän vakaina. Varsinkin henkilöstömenojen ennakoidaan laskevan suhteessa BKT:hen noin 0,4 prosenttiyksikköä maltillisen palkkakehityksen ja valtionhallinnon vähenevän työntekijämäärän ansiosta. Korkomenot laskevat, kun valtion liikkeeseenlaskemien säästötodistusten korkorakennetta alennetaan harkinnanvaraisesti vuoden 2008 alusta. Sähköntuotannossa käytettävien patojen käyttöoikeudet, joita valtio myöntää, supistavat alijäämää kertaluonteisesti lähes 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen Kirjattu muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti. Osa saadusta tuotosta käytetään kuitenkin sähköntuotantoyhtiöille maksettaviin korvauksiin, jotta yhtiöt siirtäisivät tuotantohinnat asteittain kuluttajahintoihin. .[13][14]
            Maahan virtaavat varat merkitsevät samalla lisämenoja, mikä vähentää huomattavasti näiden tulojen vaikutusta julkisen talouden kokonaistasapainoon.
            Kirjattu muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti. Osa saadusta tuotosta käytetään kuitenkin sähköntuotantoyhtiöille maksettaviin korvauksiin, jotta yhtiöt siirtäisivät tuotantohinnat asteittain kuluttajahintoihin.
            Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa, joka perustuu oletukseen, että talouspolitiikka säilyy ennallaan, arvioidaan julkisen talouden alijäämän olevan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja kokonaistuotannon kasvun olevan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 tavoitteeksi asetetaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,8 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman kehitykseen vaikuttaa lähinnä verotaakan pieneneminen, joka vieläkin heijastaa yleisen alv-kannan alennusta heinäkuussa 2008. Lisäksi verotulon kannalta merkittävien makrotalousperustojen, kuten kotitalouksien kulutuksen ja palkansaajakorvausten, ennakoidaan laahaavan BKT:n perässä, kun taas verotulojen arvioidaan – toisin kuin edellisvuosina – kehittyvän samansuuntaisesti asianomaisten veropohjien kanssa. Sen vuoksi arvioidaan, että 2 jaksossa mainittu veropohjien laajennus on olennaisilta osiltaan ollut luonteeltaan pysyvää. Jos osa koituvasta hyödystä osoittautuukin myöhemmin väliaikaisemmaksi tai luonteeltaan kestämättömäksi taikka talouskasvun hidastuminen vaikuttaa siihen, julkisen talouden näkymät synkkenevät. Vuonna 2008 toteutetun kertaluonteisen toimen päättyminen suurentaa nimellistä alijäämää. Nykytilanne, jossa vallitsee tavanomaista suurempi epävarmuus rahoitusalan ja talouden kehityksestä, aiheuttaa julkiseen talouteen useita riskejä.
            Komission yksilöiden kevään 2008 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan kohentuvan ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Jos talouspolitiikka säilyy ennallaan, vuodeksi 2009 ennakoidaan ¼ prosenttiyksikön heikkenemistä suhteessa BKT:hen. Tältä perustalta tarvitaan huomattavaa edistystä julkisen talouden vakauttamisessa vuoden 2008 talousarvion toteuttamisessa ja kunnianhimoista vuoden 2009 talousarviota, jotta varmistettaisiin, että noudatetaan 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettua neuvoston suositusta, jonka mukaan rakenteellista rahoitusasemaa on edelleen supistettava vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on saatu korjattua, jotta keskipitkällä aikavälillä edistyttäisiin kohti lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa.
            Joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa vahvistetaan alijäämätavoitteeksi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Näiden suunnitelmien taustalla on nähtävä kokonaistuotannon kasvu, joka arvioidaan 3 prosentiksi suhteessa BKT:hen molempina vuosina. Ohjelmatarkistuksesta antamassaan lausunnossa neuvosto totesi, että ”on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Vaikka kaavailtu vakauttamisvauhti, jolla pyritään kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen, mukautus saattaa edellyttää lisätoimia (…) riskien vuoksi.” EUVL C 73, 19.3.2008, s. 6. [15]
            EUVL C 73, 19.3.2008, s. 6.
            4. Velkakehitys ja ennusteet
            Julkisen talouden bruttovelkasuhde ylitti 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2005, kun se hyppäsi vuoden 2004 56,9 prosentista 63,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen Erot näiden velkalukujen ja liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamishetkellä arvioitujen lukujen välillä heijastavat pääosin alaviitteessä 11 mainittuja BKT-tietojen tarkistuksia. . Vuonna 2006 velkasuhde kasvoi edelleen 64,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja laski takaisin 63,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Vuonna 2006 havaittu julkisen talouden velkasuhteen nousu johtui suuresta perusalijäämästä ja vähäisemmässä määrin siitä, että julkisen velan implisiittinen korko ylitti nimellisen BKT:n kasvun (ns. lumipallovaikutus). Vuonna 2007 velkasuhteen lasku johtui lähinnä velkaa vähentävästä virta-varanto-korjauserästä. BKT:n kasvun kiihtyminen ja marginaalinen perusylijäämä auttoivat myös vähäisemmässä määrin velkasuhteen alenemisessa.[16]
            Erot näiden velkalukujen ja liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamishetkellä arvioitujen lukujen välillä heijastavat pääosin alaviitteessä 11 mainittuja BKT-tietojen tarkistuksia.
            Velkasuhde aleni vuonna 2007, joten tässä suhteessa julkisen talouden todettu velkaura on ollut 104 artiklan 7 kohdan nojalla 20. syyskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukainen. Sen lisäksi rahoitustoimet ovat vuosina 2006 ja 2007 kokonaisuutena myötävaikuttaneet negatiiviseen virta-varanto-korjauserään ja näin ollen auttaneet pienentämään julkisen talouden velkasuhdetta: vuonna 2006 huomattavat yksityistämistulot olivat merkittävässä asemassa rahoitusvarojen vähenemisessä, vuonna 2007 talletusten ja käteisrahan väheneminen oli keskeistä rahoitusvarojen vähenemisessä edelleen ja tämän jälkeisessä velkaa vähentävässä virta-varanto-korjauserässä. Talletuksia, käteisrahaa ja yksityistämistuloja lukuun ottamatta rahoitusvarojen nettohankinta pysytteli positiivisena vuosina 2006 ja 2007 ja kasvatti näin ollen velkasuhdetta.
            Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden velkasuhteen odotetaan hieman kasvavan yli 64 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja, jos talouspolitiikka säilyy ennallaan, olevan 64 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä kehitys on nähtävä tilanteessa, jossa nimellisen BKT:n kasvu on hidasta ja julkisen talouden alijäämä edelleen melko suuri tänä ja ensi vuonna. Joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitettyjen suunnitelmien mukaan velkasuhteen odotetaan vuonna 2008 heijastavan positiivista virta-varanto-korjauserää, joka on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen Tämä johtunee positiivisesta erosta suoriteperusteisen ja kassaperusteisen alijäämän välillä, kuten tarkistettu ohjelma antaa ymmärtää. Virta-varanto-korjauserää koskevia numerotietoja mukautettiin ottamaan huomioon Portugalin viranomaisten hiljattain tekemä päätös luokitella joihinkin valtion omistamiin sairaaloihin tehdyt pääomalisäykset pääomasiirtoina eikä rahoitustoimina. . Virta-varanto-korjauserään kohdistuu lisäpainetta siitä oletuksesta, että velan kuoletukset yli nimellisarvon lisääntyvät huomattavasti lähitulevaisuudessa sen vuoksi, että tammikuussa 2008 tehtiin muutoksia säästötodistuksista maksettaviin palkkioihin. Velkasuhteen ura vastaa kaiken kaikkiaan neuvoston 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamaa suositusta sikäli, että sen kehitys heijastaa alijäämän supistumisessa tapahtuvaa edistystä eivätkä rahoitustoimet vuosina 2006–2009 keskimäärin kasvata velkasuhdetta. [17]
            Tämä johtunee positiivisesta erosta suoriteperusteisen ja kassaperusteisen alijäämän välillä, kuten tarkistettu ohjelma antaa ymmärtää. Virta-varanto-korjauserää koskevia numerotietoja mukautettiin ottamaan huomioon Portugalin viranomaisten hiljattain tekemä päätös luokitella joihinkin valtion omistamiin sairaaloihin tehdyt pääomalisäykset pääomasiirtoina eikä rahoitustoimina.
            5. Muita näkökohtia
            Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla neuvosto suositti Portugalille, että se parantaisi julkisen talouden tilaa koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä, kun otettiin huomioon ilmeiset puutteet, joita oli luotettavien julkista taloutta koskevien tilastojen laatimisessa.
            Viime vuosina Portugalin julkisen talouden tilien laatimisessa on tehty institutionaalisia muutoksia ja muita teknisiä parannuksia. Niihin sisältyy yhteistyön parantaminen ja selkeämpi työnjako kansallisen tilastokeskuksen, valtiovarainministeriön ja keskuspankin välillä. Tilastokeskuksen resursseja, vastuuta ja selontekovelvollisuutta on lisätty. Erityisesti vuoden 2006 alussa näiden kolmen tahon välillä allekirjoitettiin yhteistyösopimus ja perustettiin kaksi työryhmää, joissa analysoidaan julkisen talouden tilejä ennen kunkin julkisia taloutta koskevan ilmoituksen tekemistä sekä keskustellaan metodologisista kysymyksistä ’Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas’ (Institutionaalinen yhteistyösopimus julkista sektoria koskevien tilastojen alalla).  Englanninkielinen versio saatavilla osoitteessa  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .  Ks. myös ’Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]’, saatavilla osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF. . Näiden muutosten odotetaan parantavan julkista sektoria koskevien tilastojen laatua. Julkisen talouden tilien neljännesvuosittaisen laatimisen ja julkaisemisen pitäisi myös lisätä tilinpäätöksen luotettavuutta ja yleistä laatua, kun liiketoimet, jotka edellyttävät erityistä kirjanpitokäsittelyä, yksilöidään aikaisemmin kuin ennen. Vaikuttaa siltä, että aktiivisemmin on valvottu sitä, että julkisen talouden alasektorit ilmoittavat tiedot oikea-aikaisesti. Lisäksi talousarvion toteuttamista koskevat tiedot ovat nykyisin yksityiskohtaisempia ja oikea-aikaisemmin saatavilla. Tämän ansiosta viime vuosia koskevat tiedot ovat osoittautuneet aikaisempaa luotettavimmiksi. Kaiken kaikkiaan tämä kehitys merkitsee, että neuvoston suositusta on noudatettu.[18]
            ’Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas’ (Institutionaalinen yhteistyösopimus julkista sektoria koskevien tilastojen alalla).  Englanninkielinen versio saatavilla osoitteessa  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .  Ks. myös ’Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]’, saatavilla osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Päätelmät
            Julkisen talouden alijäämä supistui huomattavasti suhteessa BKT:hen vuoden 2005 6,1 prosentista 3,9 prosenttiin vuonna 2006 ja 2,6 prosenttiin vuonna 2007 eli alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen on pääasiassa perustunut luonteeltaan pysyviin toimenpiteisiin. Rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä koheni noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja edelleen 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli huomattavasti enemmän kuin neuvoston suositus, joka oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja vähintään ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan supistuvan 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (mukaan luettuina lähes 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olevat kertaluonteiset toimenpiteet, joita ilman alijäämä olisi silti alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Jos talouspolitiikka säilyy ennallaan, alijäämän ennustetaan kasvavan 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.
            Julkinen bruttovelka väheni vuoden 2006 64,7 prosentista suhteessa BKT:hen 63,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan velan odotetaan kasvavan hieman noin 64 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja, jos talouspolitiikka säilyy ennallaan, 64 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä tilanteessa, jossa BKT kasvaa hitaasti ja julkisen talouden alijäämä on edelleen melko suuri.
            Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Portugalin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa.
            Taulukko 2: Julkisen talouden kehitys vuosina 2005–2009
            % suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||KOM|VO  (2)|KOM (3)|VO  (2)|
            Julkisen talouden rahoitusasema|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            – Kokonaistulot |41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            – Kokonaismenot |47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            josta:|– korkomenot|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |– kiinteän pääoman bruttomuodostus|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Perusjäämä|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Rakenteellinen rahoitusasema (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Rakenteellinen perusjäämä (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Julkinen bruttovelka (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Velkasuhteen muutos (a) = (b) + (c) + (d) (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Seuraavien osuus:|– perusjäämä (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1,3|
            |– ”lumipallovaikutus” (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0,4|
            |– virta-varanto-korjauserä (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm Kokonaistuotannon kasvu (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Tuotantokuilu|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Suhdannetasoitettu rahoitusasema (perusjäämä), jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä.(2) Ohjelman mukaiset suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema sekä tuotantokuilu ohjelmassa annettujen tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien mukaan.(3) Perustuu oletukseen talouspolitiikan pysymisestä ennallaan.(4) Bruttovelkasuhteen muutos voidaan osittaa seuraavasti:jossa  t  on aika;  D  on julkisen velan määrä,  PD  perusalijäämä,  Y  nimellinen BKT ja  SF  virta-varanto-korjauserä;  i  on vieraan pääoman keskikustannus ja  y  nimellisen BKT:n kasvu. Suluissa esitetään lumipallovaikutus.(5) Osatekijät eivät ehkä vastaa loppusummaa pyöristyksen vuoksi.Lähteet: Komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste (KOM) ja joulukuussa 2007 esitetty tarkistettu vakausohjelma (VO). Suluissa on Portugalin viranomaisten 26. maaliskuuta 2008 ilmoittamat uudet viralliset ennusteet.|
            Suositus:
            NEUVOSTON PÄÄTÖS,
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen 2005/730/EY kumoamisesta
            EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
            ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,
            ottaa huomioon komission suosituksen,
            sekä katsoo seuraavaa:
            (1) Neuvoston päätöksellä 2005/730/EY EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91. , joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, todetaan, että Portugalissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto pani merkille, että julkisen talouden arvioitu alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mikä oli enemmän kuin perustamissopimuksen mukainen 3 prosentin viitearvo, ja että julkisen bruttovelan odotettiin olevan 66,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. [19]
            EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91.
            (2) Neuvosto antoi 20 päivänä syyskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).  3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Portugalille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoteen 2008 mennessä. Suositus julkaistiin.[20]
            EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
            (3) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
            (4) Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).  4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.[21]
            EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
            (5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Portugalilta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2008, ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:
            – julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen vuoden 2005 6,1 prosentista 3,9 prosenttiin vuonna 2006 ja 2,6 prosenttiin vuonna 2007 eli alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Viimeksi mainittua lukua voidaan verrata joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa asetettuun 3 prosentin tavoitteeseen suhteessa BKT:hen,
            – julkisen talouden rahoitusaseman kohenemiseen vaikuttivat sekä julkisten menojen lasku suhteessa BKT:hen että menojen kasvu suhteessa BKT:hen. Menosuhde aleni 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja lähes ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Samanaikaisesti julkiset tulot kasvoivat noin ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että vuonna 2007. Julkisen talouden vakauttamisen taustalla olivat lähinnä rakenteelliset toimenpiteet; eräällä kertaluonteisella toimella oli hienoinen 0,1 prosentin vaikutus suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kohentuneen 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä noudattaa 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetussa neuvoston suosituksessa esitettyä rakenteellisen rahoitusaseman kohenemista 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja vähintään ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007,
            – komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa ennakoidaan alijäämän supistuvan vuonna 2008 edelleen 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen lähinnä joidenkin lisätulojen avittamana; samalla talousarvion toteuttamista hyödyttää alijäämää supistava kertaluonteinen toimenpide, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Pääpiirteissään tämä vastaa virallista alijäämätavoitetta, joka joulukuussa 2007 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tarkistettua 2,2 prosentin tavoitetta suhteessa BKT:hen, josta Portugalin viranomaiset ilmoittivat maaliskuun 2008 lopulla. Kevään talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2009 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikka säilyy ennallaan. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuonna 2008 noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos talouspolitiikka säilyy ennallaan, heikkenevän ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä kehitys on nähtävä suhteessa tarpeeseen edetä kohti julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Portugalin kohdalla tarkoittaa 0,5 prosentin rakenteellista alijäämää suhteessa BKT:hen,
            – julkinen velka väheni vuoden 2006 64,7 prosentista suhteessa BKT:hen 63,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan BKT:n hidas kasvu ja julkisen talouden edelleen suhteellisen suuri alijäämä pitävät julkisen velan noin 64 ¼ prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2009.
            (6) Neuvoston käsityksen mukaan Portugalin liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2005/730/EY olisi kumottava,
            ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
            1 artikla
            Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Portugalin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
            2 artikla
            Kumotaan päätös 2005/730/EY.
            3 artikla
            Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
            Tehty Brysselissä
            Neuvoston puolesta
            Puheenjohtaja
            [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
            [3] Puolan viimeisin ilmoitus on saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [6] Kaikki Portugalin liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta verkkosivustolta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] Eurostatin tiedote nro 54, 18.4.2008.
            [9] Alijäämäsuhteita yleensä tarkistetaan ylös- tai alaspäin sen jälkeen, kun toteutunut alijäämä on julkaistu ensimmäisen kerran kevään ilmoituksessa Tarkistukset ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta yleensä suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Portugalin alijäämäsuhdetta on yleensä jouduttu tarkistamaan ylöspäin, ei alaspäin. Tämä saattaa osoittaa vinoutumaa ensimmäisten tulosten laadinnassa. Vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Portugalin julkisen talouden tilejä on jatkossakin tarkistettava, viimeisimpien vuosien tiedot ovat kuitenkin osoittautuneet aiempaa luotettavimmiksi.
            [10] Verrattuna kesäkuussa 2005 tarkistetussa Portugalin vakausohjelmassa esitettyihin julkisen talouden tavoitteisiin, joiden perusteella nykyinen liiallista alijäämää koskeva menettely aloitettiin, kuten 1 jaksossa kuvataan.
            [11] BKT-tietosarjojen tarkistukset vuoden 2005 lopussa ja vuoden 2006 alussa ovat johtaneet suurempiin BKT-lukuihin, mikä on automaattisesti pienentänyt alijäämäsuhdetta noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
            [12] Kyseessä oli erään padon pitkäaikainen käyttöoikeussopimus, joka kirjattiin muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti.
            [13] Maahan virtaavat varat merkitsevät samalla lisämenoja, mikä vähentää huomattavasti näiden tulojen vaikutusta julkisen talouden kokonaistasapainoon.
            [14] Kirjattu muiden pääomamenojen vähennyksenä EKT-95:n sääntöjen mukaisesti. Osa saadusta tuotosta käytetään kuitenkin sähköntuotantoyhtiöille maksettaviin korvauksiin, jotta yhtiöt siirtäisivät tuotantohinnat asteittain kuluttajahintoihin.
            [15] EUVL C 73, 19.3.2008, s. 6.
            [16] Erot näiden velkalukujen ja liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamishetkellä arvioitujen lukujen välillä heijastavat pääosin alaviitteessä 11 mainittuja BKT-tietojen tarkistuksia.
            [17] Tämä johtunee positiivisesta erosta suoriteperusteisen ja kassaperusteisen alijäämän välillä, kuten tarkistettu ohjelma antaa ymmärtää. Virta-varanto-korjauserää koskevia numerotietoja mukautettiin ottamaan huomioon Portugalin viranomaisten hiljattain tekemä päätös luokitella joihinkin valtion omistamiin sairaaloihin tehdyt pääomalisäykset pääomasiirtoina eikä rahoitustoimina.
            [18] ’Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas’ (Institutionaalinen yhteistyösopimus julkista sektoria koskevien tilastojen alalla).  Englanninkielinen versio saatavilla osoitteessa  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf .  Ks. myös ’Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]’, saatavilla osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] EUVL L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [20] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [21] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).


title: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, Romanian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 299/73

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,
   Romanian vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2016 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2016/C 299/18)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)

               Romaniaa koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Romanian makrotaloudessa ei ole epätasapainoja.

               (3)

               Romania toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)

               Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

               (5)

               Kolmas maksutasetukiohjelma (2013–2015) päättyi syyskuussa 2015, mutta sitä koskeva tarkastelu ei ole vielä valmistunut. Kolmatta virallista tarkastuskäyntiä (16 päivästä –30 päivään kesäkuuta 2015) ohjelman ehtojen toteutumisen arvioimiseksi ei ole saatu päätökseen. Vaikka useilla aloilla saatiin aikaan jonkin verran edistystä, ohjelman nykyiset ja aiemmat saavutukset ovat vaarantuneet keskeisillä politiikka-aloilla. Ohjelman jälkeinen valvonta alkoi 1 päivänä lokakuuta 2015, ja se jatkuu ainakin siihen asti kunnes 70 prosenttia ensimmäisen maksutaseohjelman osana myönnetystä lainasta on maksettu takaisin eli vähintään kevääseen 2018.

               (6)

               Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 lähentymisohjelmassaan kokonaisrahoitusaseman heikkenemistä siten, että se on – 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja – 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2016 ja 2017. Myös rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän. Ohjelman mukaan poiketaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka saavutettiin vuosina 2014 ja 2015. Tavoite on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, eikä siihen palata ohjelmakauden aikana. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan olevan alle 40 prosenttia koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava vuonna 2016 ja jossain määrin suotuisa vuonna 2017. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa merkittävän poikkeaman riski vuonna 2016 ja, jos politiikka säilyy muuttumattomana, myös vuonna 2017. Lisäksi komission kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Tämä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Romania ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan sääntöjen noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (7)

               Romanian finanssipoliittiseen kehykseen liittyvä lainsäädäntö on vakaa, mutta sitä ei sovelleta tehokkaasti käytännössä. Mitään hiljattain toteutetuista alijäämää kasvattavista julkisen talouden toimenpiteistä ei käynnistetty tai hyväksytty osana tavanomaista talousarviomenettelyä. Vuonna 2015 rikottiin vaatimusta liittää valtiovarainministeriön tarkistama vaikutustenarviointi uusiin lakialoitteisiin, joilla lisätään julkisia menoja tai vähennetään julkisia tuloja, kuten myös vaatimuksia noudattaa menokattoja ja ehdottaa tulojen vähentymiselle korvaavia toimenpiteitä. Käytännössä finanssipoliittiselle neuvostolle annetaan hyvin vähän aikaa reagoida talousarviota koskeviin ehdotuksiin, eikä sen lausuntoja ja suosituksia oteta riittävästi huomioon. Vuoden 2016 budjettilain tavoitteena on julkisen talouden alijäämä, joka on 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä johtaa merkittävään poikkeamaan keskipitkän aikavälin tavoitteesta eikä ole kansallisen finanssipoliittisen kehyksen mukaista.

               (8)

               Parhaillaan toteutetaan useita toimenpiteitä, joilla parannetaan veronkantoa ja lisätään verosäännösten noudattamista. Näitä toimenpiteitä ovat kassakoneiden tekeminen pakollisiksi, käteismaksuja koskevien sääntöjen tiukentaminen, uusi alv-rekisteröintimenettely, veroviranomaisen (ANAF) suorittamien tarkastusten lisääminen ja sen käynnissä oleva organisaatiouudistus. Veronkierron yleisyys ja verosäännösten heikko noudattaminen ovat kuitenkin edelleen haaste. Pimeä työ ja palkkojen aliraportointi vähentävät edelleen verotuloja ja vääristävät taloutta. Pimeän työn hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet, joita myös työsuojeluviranomaiset ovat toteuttaneet, ovat edelleen teholtaan rajallisia.

               (9)

               Laki, jolla naisille ja miehille asetetaan sama eläkeikä, on ollut parlamentin käsittelyssä vuodesta 2013. Jos se hyväksyttäisiin, ikääntyvien naisten osallistuminen työmarkkinoille lisääntyisi merkittävästi, sukupuolten välinen eläke-ero kaventuisi ja vanhuusköyhyyden riski vähenisi.

               (10)

               Työmarkkinaolosuhteet paranivat vuonna 2015. Työttömyysaste on alhainen ja työllisyysaste kasvaa. Pitkäaikaistyöttömyyttä on vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Jäljellä on kuitenkin merkittäviä haasteita, jotka liittyvät erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuuteen. Näiden nuorten aktivoimiseksi on toteutettu vain rajallisesti toimia.

               (11)

               Kansallinen työvoimatoimisto on jäljessä yksilöllisten palvelujen tarjoamisessa työnhakijoille, ja sillä on työnantajille vain rajoitetusti palveluja, vaikka sille on ilmoitettava avoimista työpaikoista. Työttömien eri ryhmille suunnatun räätälöidyn tuen antamiseksi on hyväksytty menettely, mutta sitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Työvoima- ja sosiaalipalvelujen välinen yhteistyö on hyvin vähäistä, minkä vuoksi sosiaaliavustuksia saavia on entistä vaikeampi aktivoida.

               (12)

               Vähimmäispalkka, joka on EU:n pienimpiä, on noussut huomattavasti vuodesta 2013. Sen määrittelyä varten ei kuitenkaan ole puolueettomia kriteerejä, mikä aiheuttaa epävarmuutta. Vähimmäispalkan määrittelyä varten on perustettu kolmikantatyöryhmä, mutta edelleenkään ei ole olemassa selkeitä ohjeita tai kriteereitä, joissa otettaisiin huomioon vähimmäispalkan vaikutus työpaikkojen luomiseen, sosiaalisiin oloihin ja kilpailukykyyn. Työmarkkinavuoropuhelu on edelleen yleisesti heikkoa.

               (13)

               Köyhyys- ja syrjäytymisvaara on Romaniassa yksi EU:n suurimpia. Sosiaaliavustusten varassa elävien ihmisten työvoimapoliittiset aktivointitoimet ovat vähäisiä, erityisesti maaseudulla. Sosiaalietuuksien viiteindeksiä, johon sosiaalietuuksien määrät perustuvat, ei päivitetä säännöllisesti taloudellisen tilanteen mukaan, mikä voi ajan mittaan vaikuttaa etuuksien riittävyyteen. Vähimmäistoimeentulotukea koskeva laki, jonka odotetaan parantavan sosiaalietuuksien kohdentamista ja riittävyyttä ja vähimmäistoimeentulotukea saavien henkilöiden työvoimapoliittisia aktivointitoimia, on lähetetty parlamenttiin hyväksyttäväksi. Useilla hallituksen köyhyyden vastaisen paketin toimenpiteillä pyritään puuttumaan ongelmaan integroivan lähestymistavan avulla (koulutus, terveydenhuolto, asuminen, sosiaaliturva, liikenne).

               (14)

               Romanialla on edelleen koulutukseen liittyviä haasteita. Useat strategiat koskevat elinikäistä oppimista, ammatillista koulutusta, korkeakoulutusta ja koulunkäynnin keskeyttämistä. Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on kuitenkin edelleen selvästi EU:n keskiarvoa suurempi osittain sen vuoksi, että vuonna 2015 hyväksytyn strategian täytäntöönpanossa on merkittäviä viiveitä. Tilannetta ehkäiseviä ja korjaavia ohjelmia on vähän. Haavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten romaneilla ja köyhien perheiden lapsilla, on edelleen vaikeuksia laadukkaaseen koulutukseen pääsyssä ja koulunkäynnin loppuun saattamisessa erityisesti maaseutualueilla. Romania on tukenut varhaiskasvatuksessa muita heikommassa asemassa olevien (3–6-vuotiaiden) lasten osallistumista päiväkotiopetukseen. Tätä nuorempien, 0–3-vuotiaiden lasten varhaiskasvatuspalvelut ovat edelleen rajallisia. Hiljattain annettu lainsäädäntö, jossa laajennetaan vanhempainvapaata koskevia säännöksiä, sekä riittämättömät kannustimet työhön voivat lisätä naisten esteitä osallistua työmarkkinoille. Keskiasteen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien osuus on EU:n keskiarvoa suurempi, mutta koulutuksen keskeyttävien osuus on edelleen suuri. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus kasvaa, mutta tutkintojen laatu ja soveltuvuus työmarkkinoiden tarpeisiin on rajallinen. Aikuiskoulutukseen osallistuu vain harva.

               (15)

               Terveydenhuollon tulokset Romaniassa ovat heikkoja. Syntymähetken elinajanodote on sekä miehillä että naisilla selvästi alle EU:n keskiarvon. Pääongelmat ovat edelleen pääsy terveydenhuollon piiriin ja liiallinen turvautuminen sairaalahoitoon. Epäviralliset maksut ovat yleisiä julkisessa terveydenhuollossa, mikä heikentää pienituloisten henkilöiden pääsyä sen piiriin. Romania on hyväksynyt toimenpiteitä, joilla parannetaan pienituloisten eläkeläisten sekä syrjäisillä ja eristyneillä alueilla asuvien pääsyä terveydenhuollon piiriin. Kehitteillä on sosiaali- ja terveydenhuoltoasioiden sovittelijoiden verkosto, ja yhteisöpalveluista on tehty lakiehdotus. Vammaisten laitoshoidosta luopuminen on edelleen haaste.

               (16)

               Romania on toteuttanut toimenpiteitä puuttuakseen terveydenhuoltojärjestelmänsä vähäisiin määrärahoihin ja julkisten varojen tehottomaan käyttöön. Uudistuksiin on sisältynyt terveydenhuoltoalan maksurästien hoitaminen, lääkemenojen kestävyyden parantaminen, sähköisten terveyspalvelusovellusten käyttöönotto, terveydenhuoltojärjestelmän rahoituksen parantaminen, strategian laatiminen resurssien siirtämiseksi sairaalahoidosta ehkäisevään ja perusterveydenhuoltoon sekä hankintamenettelyjen keskittäminen. Hallinnollisten valmiuksien puute kuitenkin viivästyttää vuosien 2014–2020 kansallisen terveydenhuoltostrategian toteuttamista. Erityisesti terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuudelle on haittaa viiveistä sairaala-alan yksinkertaistamisessa ja siirtymisessä vuodeosastohoidosta kustannustehokkaampaan avohoitoon.

               (17)

               Kaupunki- ja maaseutualueiden kehityserot ovat Romaniassa suuret. Maaseudulla työllisyystilanne, sosiaalinen tilanne sekä terveydenhuollon ja koulutuksen tulokset ovat kaupunkeja heikompia ja ihmisten pääsy koulutuksen, terveydenhuoltopalvelujen, yleishyödyllisten peruspalvelujen ja julkisten palvelujen piiriin on vaikeampaa, sillä paikallishallinnon valmiudet ovat heikot ja hajanaiset. Maaseutualueiden sosioekonomista kehitystä haittaa liikenneinfrastruktuurin kehittymättömyys sekä julkisen ja yksityisen liikenteen vähäisyys. Lisäksi työmatkakustannukset ovat korkeat ja laajakaistainfrastruktuuriin pääsy rajallista. Maatalouden vähäinen arvonlisäys ja talouden yksipuolisuus maaseutualueilla haittaa kestävän maaseututalouden kehittämistä. Suuri osa maaseudun työvoimasta työskentelee omavaraisviljelyn tai osittaisen omavaraisviljelyn piirissä. Sille on ominaista piilotyöttömyys tai palkaton kotitaloustyö, heikko tuottavuus ja köyhyys. Pääosin EU:n rahoittamalla köyhyyttä torjuvalla paketilla toteutetaan integroitua köyhyyden vastaista lähestymistapaa myös maaseudulla. Perusteilla on yhdennettyjä yhteisöryhmiä, joiden tarkoituksena on tarjota monenlaisia palveluja heikoimmassa asemassa oleville yhteisöille. Näitä ryhmiä ei ole kuitenkaan vielä perustettu.

               (18)

               Strategiset puitteet julkishallinnon uudistamiseksi ovat olleet olemassa vuodesta 2014, mutta vuonna 2015 niiden toteuttaminen oli hidasta. Vuonna 2016 on hyväksytty tiettyjä keskeisiä aloitteita, joilla parannetaan julkishallinnon toiminnan läpinäkyvyyttä ja tuloksellisuutta. Keskeisiin prosesseihin ja päätöksiin liittyy kuitenkin sattumanvaraisuutta, joka johtuu viiveistä henkilöstöjohtamisen yleisen ja avoimen lähestymistavan käyttämisessä erityisesti palkkaamisen/nimittämisen, arvioinnin, palkkauksen, kaikkien henkilöstöryhmien urakehityksen sekä koulutuksen osalta. Lisäksi organisatoriset rakenteet ovat epävakaita. Näillä seikoilla on kielteinen vaikutus virkamieskunnan riippumattomuuteen ja ammattimaisuuteen ja näin ollen sen tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen. Monimutkaiset hallintomenettelyt, tehoton julkisten hankintojen järjestelmä ja laajalle levinnyt korruptio rajoittavat palvelujen (myös sähköisten viranomaispalvelujen) tarjoamista sekä kansalaisille että yrityksille. Strategista suunnittelua, ohjelmabudjetointia, kuulemiskäytänteitä ja näyttöön perustuvaa päätöksentekoa käytetään edelleen liian vähän. Nämä haasteet haittaavat useilla aloilla tärkeiden politiikkatoimien täytäntöönpanoa ja esimerkiksi saatavilla olevien EU:n varojen ja muun taloudellisen tuen hyödyntämistä.

               (19)

               Tärkeimpiä talouden aloja hallitsevilla valtion omistamilla yrityksillä on taipumus alisuoriutua. Näitä yrityksiä on erityisen paljon tärkeimmillä infrastruktuuritoimialoilla. Energia-alalla niiden osuus on 44 prosenttia liikevaihdosta ja 77 prosenttia työvoimasta, ja liikennealalla 24 prosenttia liikevaihdosta ja 28 prosenttia työvoimasta. Valtionyhtiöiden omistajaohjauksesta annetusta erityisasetuksesta nro 109/2011 tehtiin laki 10 päivänä toukokuuta 2016, ja sitä on muutettu vastaamaan paremmin kansainvälisiä hyviä käytänteitä. Romania on jälleen aloittanut ammattijohtajien palkkaamisen väliaikaisen johdon tilalle useissa valtionyhtiöissä, mutta edistys on ollut alun perin ilmoitettua hitaampaa. Vuotuisten talousarvioiden hyväksymisen ja tarkastetun vuotuisen tilinpäätöksen julkaisemisen nopeuttaminen edistäisi myös valtionyhtiöiden läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta. Uutta yksityistämislakia valmistellaan. Se saattaa kuitenkin sisältää omistajaohjausta koskevan lainsäädännön kanssa ristiriitaisia säännöksiä. Erityisen ongelmallisia ovat todennäköiset päällekkäisyydet yksityistämisestä vastaavan erityisselvittäjän ja yrityksen johdon vastuualueissa.

               (20)

               Vaikka oikeuslaitos on pyrkinyt puuttumaan korkean tason korruptioon, korruptiota esiintyy edelleen useilla talouden aloilla ja siinä on mukana nimitettyjä viranhaltijoita ja vaaleilla valittuja edustajia kaikilla hallinnon tasoilla samoin kuin julkisten laitosten virkamiehiä ja toimenhaltijoita. Oikeuslaitosta ollaan uudistamassa merkittävästi, mutta edelleen ongelmallisia ovat tuomioistuinten suuri työmäärä, tuomioistuinten päätösten ennakoitavuus ja moitteeton täytäntöönpano sekä oikeuslaitokseen kohdistuva ulkoinen paine. Romanialle osoitetaan yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa suosituksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa. Sen vuoksi kyseisiä aloja ei ole otettu huomioon Romanialle osoitetuissa maakohtaisissa suosituksissa.

               (21)

               Rahoitussektorin vakaus on parantunut. Sille aiheutuu kuitenkin edelleen riski kotimaisista lakialoitteista. Hiljattain hyväksytty velkavastuusta vapautumista koskeva laki, jota sovelletaan olemassa oleviin lainoihin takautuvasti, voi olla useille luottolaitoksille haaste ja johtaa luotonannon vähenemisen. Laki voi lisätä rahoitussektorin vakauteen kohdistuvia riskejä ja vaikuttaa koko talouteen. Lisäksi pankeille voi aiheutua kielteistä vaikutusta ehdotuksesta muuntaa valuuttalainat paikalliseksi valuutaksi sekä eräistä tuomioistuinten päätöksistä, jotka koskevat lainasopimusten kohtuuttomia ehtoja.

               (22)

               Riittämätön tai huonolaatuinen infrastruktuuri on yksi suurimmista liiketoimintaa haittaavista ongelmista Romaniassa ja muodostaa esteen kaupan ja talouden kehittymiselle. Vaikka tilanne on hiljattain parantunut jonkin verran, Romania on edelleen alueensa vertaismaista viimeinen, kun tarkastellaan, minkälaisena liikenne- ja viestintäinfrastruktuurin laatua pidetään. Sen maantie- ja moottoritieverkosto on pieni verrattuna vertaismaihin ja suhteutettuna maan kokoon. Liikennettä koskevan yleissuunnitelman ja siihen liittyvän rautatieuudistuksen hyväksyminen on lykkääntynyt jatkuvasti.

               (23)

               Julkiset investoinnit ovat vähentyneet vuodesta 2008 lähtien huolimatta siitä, että rahoitusta on hyvin saatavilla erityisesti EU:n rahastoista. Tämä suuntaus kääntyi vuonna 2015, mutta julkisten investointien odotetaan hiipuvan vuodesta 2016 alkaen, sillä vuosien 2014–2020 ohjelman täytäntöönpano ei ole päässyt kokonaisuudessaan käyntiin eikä suunnitteilla ole riittävästi ja riittävän valmiita hankkeita. Romaniassa on hiljattain alettu lisätä ministeriöiden välistä yhteistyötä julkisen hankintajärjestelmän uudelleenjärjestämiseksi ja investointihankkeiden suunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi. Julkisten investointihankkeiden valmistelu on kuitenkin edelleen riittämätöntä ja ulkoisille vaikutuksille altista. Hankkeiden valintaa haittaa yhä keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnittelun ja strategisten prioriteettien puute, tarve saada aikaan monien päättäjien välinen yhteisymmärrys, valtiovarainministeriön julkisten investointien arvioinnista vastaavan yksikön täytäntöönpanovaltuuksien rajallisuus ja valintakriteereiden puute paikallisen kehittämisen kansallisessa ohjelmassa.

               (24)

               Kustannuskilpailukyvyn ja kaupan tulosten merkittävästä parantumisesta huolimatta Romanian reaalinen kilpailukyky on edelleen haasteellinen. Rakenteelliset esteet haittaavat siirtymistä korkeamman lisäarvon talouteen ja rajoittavat Romanian kykyä saada aikaan kestävää kasvua. Hallinnollisten menettelyjen monimutkaisuus, finanssi- ja veropolitiikan epävakaisuus ja heikko liiketoimintaympäristö vaikuttavat edelleen kielteisesti investointipäätöksiin. Veronkierto ja pimeä työ vähentävät verotuloja ja vääristävät taloutta. Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta ovat edelleen rajalliset.

               (25)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (26)

               Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (4) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

         SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.

               vähentää poikkeamista julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016 ja sopeuttaa julkista taloutta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, mikäli keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ei päästä vähäisemmillä sopeutustoimilla; varmistaa finanssipoliittisen kehyksen soveltamisen ja vahvistaa verosäännöstön noudattamista ja veronkantoa; varmistaa, ettei lakialoitteilla heikennetä oikeusvarmuutta eikä vaaranneta rahoitusvakautta; hyväksyy tarvittaessa toimenpiteitä, joilla vähennetään tällaisia riskejä;

               2.

               lisää kansallisen työvoimatoimiston palveluja työnantajille ja työnhakijoille erityisesti räätälöimällä palveluja työnhakijoiden profiilin mukaan, yhdistämällä palvelut paremmin sosiaalihuoltoon, myös sosiaalipalveluihin, ja pyrkimällä saavuttamaan nuoret, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi; vahvistaa työmarkkinaosapuolia kuultuaan puolueettomat kriteerit vähimmäispalkan määrittämiseksi; toteuttaa toimia koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseksi ja lisää laadukkaan koulutuksen tarjontaa erityisesti romaneille; hyväksyy naisten ja miesten eläkeiän yhdenmukaistamisen;

               3.

               hillitsee epävirallisia maksuja terveydenhuoltoalalla ja lisää avohoitomahdollisuuksia; parantaa henkilöstöjohtamisen riippumattomuutta ja läpinäkyvyyttä julkishallinnossa; yksinkertaistaa yrityksiä ja kansalaisia koskevia hallinnollisia menettelyjä; vahvistaa valtionyhtiöiden omistajaohjausta;

               4.

               parantaa yhdennettyjen julkisten palvelujen saatavuutta, laajentaa perusinfrastruktuuria ja edistää talouden monipuolistamista erityisesti maaseutualueilla; hyväksyy ja panee täytäntöön liikennettä koskevan yleissuunnitelman; parantaa julkisten investointihankkeiden priorisointia ja valmistelua.

      Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.