               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luvan antamisesta aloittaa neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välillä
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PERUSTELUT

               1.
                     SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio esittää, että Grönlannin kanssa neuvotellaan uusi kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja uusi pöytäkirja, jotka sekä vastaavat unionin laivaston tarpeita että ovat yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  1
                ja yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaiset.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Nykyinen Euroopan unionin ja Grönlannin välinen kalastuskumppanuussopimus
                     2
                   allekirjoitettiin 28. kesäkuuta 2007
                     3
                  . Nyt ehdotetaan uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen neuvottelemista, jotta sopimukseen voitaisiin sisällyttää eräitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                     4
                   säännöksiä, jotka eivät kuulu nykyiseen kalastuskumppanuussopimukseen.

                  Kalastuskumppanuussopimuksen nykyistä pöytäkirjaa
                     5
                  , joka on voimassa viisi vuotta, alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2016
                     6
                  , ja sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2020. Siinä vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet ja unionin ja EU:n alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus.

               Nykyisessä pöytäkirjassa annetaan EU:n laivastolle mahdollisuus kalastaa Grönlannin vesillä turskaa, pelagista punasimppua ja pohjakalalajina olevaa punasimppua, grönlanninpallasta, katkarapuja, lestikaloja ja villakuoretta alustavien kalastusmahdollisuuksien mukaisesti 42 726 tonnia. Kalastukseen osallistuu aluksia kahdeksasta jäsenvaltiosta (Latvia, Liettua, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Lisäksi EU siirtää osan sovitusta kiintiöstä Norjalle ja Färsaarille vastineena EU:n alusten pääsyyn niiden vesille. Niiden maksujen lisäksi, jotka unionin laivasto maksaa Grönlannille, EU maksaa 13 168 978 euron vuosittaisen hyvityksen (laskettuna kunkin lajin viitehintojen pohjalta), mukaan luettuna 1 700 000 euron rahoitusvaraus mahdollisia lisämääriä varten. EU:n talousarvioon sisältyy myös 2 931 999 euron määrä Grönlannin alakohtaisen kalastuspolitiikan tukemiseen.

                  Tässä sopimuksessa käsitellään useita lajeja. Kiintiöiden jakaminen jäsenvaltioille riippuu suurinta sallittua kokonaissaalista ja kiintiöiden sääntelyä koskevista säännöksistä
                     7
                  . Kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi niillä edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppaneiden välillä, lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten ja kannustetaan hallinnointia tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja rahoittamalla laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa. Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset tukevat paikallisen kalastuselinkeinon kestävää kehitystä ja edistävät kasvua ja ihmisarvoista työtä merialalla. Ne vahvistavat EU:n asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä (erityisesti Grönlannin tapauksessa kansainvälinen merentutkimusneuvosto sekä Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö)
                     8
                  .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta sopimuksesta ja pöytäkirjasta Grönlannin kanssa käytävät neuvottelut ovat merentakaisia maita ja alueita (MMA) koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

               2.
                     SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artikla, jossa vahvistetaan menettely kansainvälisten sopimusten neuvottelemiselle ja tekemiselle.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta (yksinomainen toimivalta).

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Sääntelytavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuonna 2019 Grönlannin kanssa tehdyn nykyisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä niiden mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Sen päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

                  Arvioinnissa pääteltiin, että EU:n kalastussektori on erittäin kiinnostunut kalastamaan Grönlannin alueella ja että sopimuksen ja pöytäkirjan uusimisen avulla voitaisiin parantaa kalastuksen hallinnointia kyseisellä alueella.

                  Grönlannin lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuus huomioon ottaen on tärkeää, että EU:lla on edelleen käytössään väline, jonka avulla se voi tehdä kyseisen merkittävän toimijan kanssa tiivistä alakohtaista yhteistyötä valtamerten hallinnoinnissa osa-alueen tasolla. Tämä antaa EU:lle mahdollisuuden vahvistaa rooliaan pohjoisen alueen kalastuksessa, missä apuna on myös kiintiöiden vaihto Norjan ja Färsaarten kanssa.

                  Se merkitsee EU:n aluksille sitä, että niillä on edelleen pääsy tärkeälle kalastusalueelle, jolla ne voivat toteuttaa hyödyntämisstrategioita monivuotisen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen puitteissa.

                  Grönlannin viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi ja hyödyntää samalla alakohtaisen tuen tarjoamia monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia kalastuksenhoidossa.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Komissio kuuli arvioinnin yhteydessä jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Grönlannin kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ehdotetuissa neuvotteluohjeissa (jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä) kehotetaan komissiota neuvottelemaan uuteen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen sisällytettävästä lausekkeesta, joka koskee ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden rikkomisen seurauksia.

               4.
                     TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uudessa pöytäkirjassa määrätään Grönlannille suoritettavasta taloudellisesta korvauksesta. Sitä vastaavat talousarviomäärärahat (maksusitoumus- ja maksumäärärahat) otetaan vuosittain kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan (11 03 01) monivuotisen rahoituskehyksen (MFF) rahoitussuunnitelman mukaisesti. Maksusitoumusten ja maksujen määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                  9
               .

               5.
                     LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2019 neljännellä neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Grönlannin kanssa;

                  neuvottelut käydään erityiskomiteaa kuullen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti; ja

                  neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luvan antamisesta aloittaa neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välillä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välinen kalastuskumppanuussopimus
                  10
                ja pöytäkirja kyseisessä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta allekirjoitettiin 28 päivänä kesäkuuta 2007.  Kyseisen pöytäkirjan voimassaolon päätyttyä allekirjoitettiin uusi pöytäkirja, ja sitä alettiin soveltaa 1 päivänä tammikuuta 2016
                  11
               . Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.

               Kalastuskumppanuussopimus ei kata tiettyjä Euroopan paramentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  12
                säännöksiä.   Kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021, olisi myös vahvistettava nykyisen pöytäkirjan voimassaolon lähestyvän päättymisen jälkeen. Komissio ehdottaa sen vuoksi neuvotteluja uudesta sopimuksesta ja pöytäkirjasta, jotka täyttävät unionin laivaston tarpeet ja ovat myös asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaiset.

               Olisi aloitettava neuvottelut uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio neuvottelemaan unionin puolesta uusi kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja pöytäkirja Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen kanssa.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään neuvoston ulkoisen kalastuspolitiikan työryhmää kuullen ja tämän päätöksen liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        EUVL L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en

                     (4)

                        Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 II osaston VI osa.

                     (5)

                        EUVL L 305, 21.11.2015, s. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Neuvoston asetus (EU) 2019/124, annettu 30 päivänä tammikuuta 2019, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2019 (EUVL L 29, 31.1.2019, s. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

                     (10)

                        EUVL L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (12)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta aloittaa neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemiseksi Euroopan unionin sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välillä
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               LIITE

               Ohjeet kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan neuvottelemiseksi Euroopan unionin sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välillä

               (1)Neuvottelujen tavoitteena on kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekeminen EU:n ja Grönlannin välillä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               (2)Kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa olisi määrättävä niistä puitteista, yleisistä periaatteista ja tavoitteista, jotka muodostavat perustan uudelle kumppanuudelle Grönlannin kanssa. Sen vuoksi sen olisi sisällettävä lauseke osapuolten välisen nykyisen kalastuskumppanuussopimuksen kumoamisesta.

               (3)Uuden kumppanuuden olisi edistettävä kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Grönlannin molemminpuoliset hyödyt.  Komission olisi pyrittävä saavuttamaan neuvotteluissa erityisesti jäljempänä esitetyt tavoitteet:

               ·varmistetaan pääsy Grönlannin kalastusvyöhykkeelle sekä tarvittavat luvat EU:n kalastuslaivastolle kyseisellä vyöhykkeellä kalastamista varten;

               ·varmistetaan kalastustoiminnan kestävyys ympäristön kannalta ja edistetään valtamerten hallinnointia kansainvälisellä tasolla siten, että otetaan huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot ja asiaan liittyvät hallintasuunnitelmat, jotka alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ovat hyväksyneet.  Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat;

               ·pyritään saamaan EU:n laivaston käyttöön kohtuullinen ja sen etujen mukainen osuus ylijäämäisistä kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös kolmansien maiden laivastoja;

               ·sovelletaan samoja teknisiä edellytyksiä kaikkiin kolmansien maiden laivastoihin, ottaen huomioon mahdollinen sovittujen EU-kiintiöiden osan siirtäminen muille Pohjoismaille;

               ·varmistetaan, että EU:n taloudellinen korvaus kalavarojen käytöstä perustuu EU:n laivaston perinteiseen ja odotettuun tulevaan toimintaan alueella ottaen huomioon parhaat ja ajantasaisimmat tieteelliset arviot;

               ·luodaan vuoropuhelu, jolla vahvistetaan vastuullisen kalastuspolitiikan toteutusta Grönlannin toimesta ja sen kehitystavoitteiden kannalta, erityisesti kalastuksen hallinnoinnin sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan seurannan, valvonnan ja tarkkailun ja tieteellisten lausuntojen osalta;

               ·sisällytetään mukaan lauseke seurauksista, joita sovelletaan ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukattaessa;

               ·varmistetaan, että pöytäkirja edistää kasvua ja ihmisarvoista työtä merialalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               (4)Pöytäkirjassa olisi erityisesti vahvistettava

               ·EU:n laivastolle myönnettävät kalastusmahdollisuudet kussakin kalastusluokassa,

               ·Grönlannille vahvistettava taloudellinen korvaus ja asiaa koskevat maksuehdot; ja

               ·määrä, joka maksetaan alakohtaisena tukena, sekä sen täytöntöönpanomekanismit.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
            {SWD(2020) 53 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

               ottaa huomioon komission suosituksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)Neuvosto päätti [17 päivänä maaliskuuta] 2020 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

               (4)Neuvoston on annettava SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97
                  1
                3 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennusteen perusteella johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

               (5)Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olleen 3,9 prosenttia vuonna 2019. Komissio arvioi kokonaistuotannon kasvun hidastuvan, mutta säilyvän vahvana 3,8 prosentissa vuonna 2020 ja 3,5 prosentissa vuosina 2021 ja 2022, kun oletuksena on, että politiikka säilyy muuttumattomana. Toisaalta nykyisten politiikkatoimien mukainen merkittävä finanssipoliittinen elvytys vauhdittaisi edelleen jonkin verran yksityistä kulutusta. Toisaalta julkisen talouden alijäämän jatkuva kasvu rapauttaisi kuluttajien ja sijoittajien luottamusta talouden kasvusuunnan kestävyyteen. Tämän vuoksi odotuksena on, että investoinnit heikkenevät, kun yksityiset sijoittajat toteavat makrotalouden epätasapainojen lisääntyvän. Nettoviennin vaikutuksen odotetaan pysyvän negatiivisena koko ennustejakson ajan, sillä heikko ulkoinen kysyntä vaikuttaa edelleen vientiin, kun taas yksityinen kulutus tukee tuontia. Tämän puolestaan odotetaan heikentävän jo ennestään suurta vaihtotaseen alijäämää.

               (6)Hallitus hyväksyi ja toimitti parlamentille 10 päivänä joulukuuta 2019 vuosien 2020–2022 julkisen talouden budjettistrategian, jäljempänä ’julkisen talouden strategia’, jossa tarkistetuksi julkisen talouden alijäämätavoitteeksi vuonna 2019 on asetettu 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää 3 prosentin viitearvon. Alun alijäämän piti vuonna 2019 olla 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta lukua tarkistettiin talousarvion toteuttamisesta saatujen siihenastisten tietojen perusteella. Julkisen talouden strategiasta annettiin laki 18. joulukuuta 2019.

               (7)Komission talven 2020 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2022 asti ja jossa otetaan huomioon julkisen talouden muuttujat, julkisen talouden alijäämän ennustetaan ylittävän 3 prosentin viitearvon koko ennustejakson ajan. Komissio ennustaa julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen olevan 4,0 prosenttia vuonna 2019, 4,9 prosenttia vuonna 2020, 6,9 prosenttia vuonna 2021 ja 7,7 prosenttia vuonna 2022, kun oletuksena on, ettei politiikka muutu. Rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2019, 1,9 prosenttia vuonna 2021 ja edelleen 0,8 prosenttia vuonna 2022. Komission ennustama alijäämän kasvu johtuu pääasiassa kesällä 2019 vahvistetuista merkittävistä eläkkeiden korotuksista. Eläkemenojen kasvun osuus alijäämän kasvusta suhteessa BKT:hen olisi 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2020, 1,7 prosenttiyksikköä vuonna 2021 ja 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Lapsilisän on tarkoitus kaksinkertaistua elokuussa 2020, minkä arvioidaan aiheuttavan julkiselle taloudelle 0,6 prosentin kustannukset suhteessa BKT:hen vuodessa. Hallitus ennustaa julkisen talouden strategiassaan julkisen talouden alijäämäksi suhteessa BKT:hen 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022. Hallituksen ennusteiden perusteella tämä johtaisi rakenteelliseen sopeutukseen, joka on 0,3 prosenttia vuonna 2020, 0,2 prosenttia vuonna 2021 ja 0,6 prosenttia vuonna 2022. Julkisen talouden strategiassa sopeuttaminen perustuu pääasiassa menoihin. Erityisesti menojen, jotka liittyvät palkansaajakorvauksiin, tavaroihin ja palveluihin sekä muihin kuin EU:n yhteisrahoittaman pääoman menoihin, ennustetaan vähenevän suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden strategiassa alijäämän ennustetaan olevan pienempi kuin komission ennusteessa, mikä johtuu strategian taustalla olevasta optimistisemmasta makrotaloutta koskevasta ennusteesta ja siitä, ettei strategiassa oteta huomioon joidenkin toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen, eikä juoksevien menojen suunniteltua vähentämistä ole kaikilta osin tuettu toteutetuin tai uskottavasti julkistetuin toimenpitein. Tämän vuoksi toimenpiteitä ei ole voitu ottaa kaikilta osin huomioon komission ennusteessa.

               (8)Vuonna 2018 Romanian julkisen talouden velka oli 34,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission talousennusteen mukaan julkisen talouden velka kasvaa siten, että se on 46,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, eli se jää alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon.

               (9)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan liiallisen alijäämän korjaaminen on saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna (tässä tapauksessa viimeistään vuonna 2021), paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä olosuhteita. Sopeuttamisura olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaisesti, ja tässä olisi otettava huomioon jäsenvaltion taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema.

               (10)Romaniassa on tällä hetkellä olemassa tällaiset erityiset olosuhteet. Liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2021 edellyttäisi liian jyrkkää julkisen talouden sopeuttamista ja johtaisi merkittävään tuotannon supistumiseen. Pidemmällä sopeuttamisuralla, joka sekin edellyttäisi Romanialta merkittäviä vuotuisia sopeutustoimia, olisi vaiheittaisempi vaikutus kasvuun ja sen ansiosta voitaisiin ottaa huomioon, että varainhoitovuosi 2020 on jo alkanut. Rakenneuudistuksilla, joita toteutetaan samaan aikaan julkisen talouden vakauttamisen kanssa, varmistetaan osaltaan liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen. Kun otetaan huomioon tämä sekä talouden ja julkisen talouden tilanne Romaniassa, on perusteltua asettaa liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi vuosi 2022.

               (11)Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle tässä määräajassa Romanian olisi saavutettava nimellistä julkisen talouden alijäämää koskeva tavoite, joka on BKT:hen suhteutettuna 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022, mikä komission ennusteen perusteella vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  2
                nimellistä kasvua, joka on 8,2 prosenttia vuonna 2020, 5,5 prosenttia vuonna 2021 ja 5,5 prosenttia vuonna 2022. Tällainen nettomenojen kasvu on ensisijainen indikaattori arvioitaessa julkisen talouden sopeuttamistoimia silloin, kun tarvitaan huolellista analyysiä. Vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,5 prosenttia vuonna 2020, 0,8 prosenttia vuonna 2021 ja 0,8 prosenttia vuonna 2022. Nykyennusteen mukaan nettomääräiset menot voivat näiden tavoitteiden puitteissa silti reaalisesti kasvaa vuosittain. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää todennäköisesti eläkkeiden suurten lakimääräisten korotusten harkitsemista uudelleen, samoin kuin muiden viimeaikaisten toimenpiteiden, jotka aiheuttavat alijäämän jyrkkää kasvua perusskenaariossa.

               (12)Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava tilanteen kestävä korjaaminen. Lisäksi toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia.

               (13)Romania on poikennut vuodesta 2016 alkaen järjestelmällisesti ja toistuvasti sen omassa julkisen talouden kehyksessä vahvistetuista finanssipolitiikan säännöistä ja tehnyt niistä tämän vuoksi pitkälti tehottomia. Romanian on keskeisen tärkeää varmistaa tulevaisuudessa julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin.

               (14)Terveeseen julkiseen talouteen kohdistuvat riskit vaikuttavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suurilta suuren julkisen talouden alijäämän ja ikääntymisen kustannusten vuoksi. Riskien kannalta keskeisiä ovat kesällä 2019 toteutetut eläkkeiden korotukset, joiden on määrä tulla voimaan vuosina 2019–2021. Tämä vahvistaa kiireellisen tarpeen palauttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys kaikilta osin,

               ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               (1)Romanian olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2022.

               (2)Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 3,6 prosenttia vuonna 2020, 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 8,2 prosenttia vuonna 2020, 5,5 prosenttia vuonna 2021 ja 5,5 prosenttia vuonna 2022, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus suhteessa BKT:hen on 0,5 prosenttia vuonna 2020, 0,8 prosenttia vuonna 2021 ja 0,8 prosenttia vuonna 2022.

               (3)Romanian olisi täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2022. Kestävä korjaaminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Romanian olisi käytettävä mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän supistamiseen.

               (4)Neuvosto vahvistaa 15 päivän syyskuuta 2020 määräajaksi, johon mennessä Romanian olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen Romanian viranomaisten olisi raportoitava suositusten täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu.

               Lisäksi Romanian viranomaisten olisi varmistettava julkisen talouden kansallisen kehyksen soveltaminen kaikilta osin. Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on lisäksi tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Romanialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.

               Tämä suositus on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovenian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovenian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

               (2)Sloveniaa koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  2
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  3
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  4
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  5
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityspolun. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa, että työpaikoilla on asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolosuhteet, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti , on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  6
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Sloveniaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Slovenian eri alueiden välillä sen vuoksi, että taloudellisen toiminnan erikoistuminen ja keskittyminen on erilaista. Tähän liittyy huomattava riski, että jo havaittu pääkaupungin ja muun maan välisten erojen kasvun trendi vahvistuu. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Slovenia toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

               (12)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Slovenialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  7
                nimellinen kasvu on enintään 3,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,65 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Koska yleinen poikkeuslauseke on aktivoitu, merkittävän poikkeaman menettelyn mukaiset lisätoimet eivät kuitenkaan ole Slovenian kohdalla perusteltuja.

               (13)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 0,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 se on 8,1 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 66,1 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 82,4 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (14)Slovenia on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat lomautettujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työajan lyhentämisjärjestelyt (2,3 % suhteessa BKT:hen), terveydenhuoltomenojen lisääminen (0,5 % suhteessa BKT:hen), työpaikkansa säilyttävistä työntekijöistä maksettavat korvaukset (0,4 % suhteessa BKT:hen), kriisibonus julkisen sektorin työntekijöille (0,4 % suhteessa BKT:hen), veronmaksun lykkääminen (0,4 % suhteessa BKT:hen) ja taloudellinen tuki heikommassa asemassa oleville väestöryhmille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi Slovenia on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa lainojen takaukset (4,8 % suhteessa BKT:hen), veronmaksun lykkäykset (0,2 % suhteessa BKT:hen) ja itsenäisten ammatinharjoittajien vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista (0,1 % suhteessa BKT:hen). Komission kevään 2020 talousennusteessa katsotaan kuitenkin, että kaikki veronmaksun lykkäykset ovat maksuvalmiustoimenpiteitä, joilla ei ole negatiivista vaikutusta julkiseen talouteen vuonna 2020. Slovenian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (15)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Slovenian julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan –7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 83,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 79,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (16)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Slovenian ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (17)Slovenia julisti 12 päivänä maaliskuuta 2020 tartuntatautilakinsa nojalla covid-19:n epidemiaksi ja toteutti kansanterveystoimenpiteitä viruksen leviämisen hillitsemiseksi. Tähän kuului kansanterveyteen, perus- ja erikoisterveydenhuoltoon ja muihin palveluihin liittyvien tehtävien koordinointi sekä asianmukaisen testausmenetelmän käyttöönotto. Samalla Slovenia otti käyttöön tiukkoja eristystoimia mutta jätti ruokakaupat, apteekit, pankit, huoltoasemat ja postitoimistot auki. Kansanterveys- ja eristystoimet auttoivat Sloveniaa ensimmäisessä aallossa (maalis-toukokuussa) estämään sen, että vakavien tautitapausten määrä olisi ylittänyt maan terveydenhuoltojärjestelmän kapasiteetin. Eristystoimenpiteiden vuoksi monet yritykset lopettivat toimintansa väliaikaisesti tai supistivat sitä. Slovenian kaltaisessa avoimessa ja vientiin suuntautuneessa taloudessa toimitusketjun häiriöillä ja tuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän vähenemisellä on ollut erityisen voimakas vaikutus kasvuun. Talouskehitykseen liittyvän epävarmuuden vuoksi monia yksityisen sektorin investointipäätöksiä lykätään. Koska vaikutusten odotetaan kohdistuvan eniten liikenteeseen ja matkailuun, joiden liikevaihto supistuu 70 prosenttia vuonna 2020, BKT:n ennustetaan supistuvan erittäin jyrkästi vuonna 2020, sillä liikenne ja matkailu ovat Sloveniassa kaksi tärkeintä alaa.

               (18)Huhtikuun 2020 loppuun mennessä viranomaiset olivat hyväksyneet kaksi toimenpidepakettia covid-19-kriisin torjumiseksi
                  8
               . Ensimmäisessä paketissa, jonka arvo on noin 3,1 miljardia euroa eli noin 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, keskitytään ensisijaisesti työpaikkojen ja yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojeluun. Valtio kattaa lomautettujen osalta korvaukset, sairauspäivärahat ja sosiaaliturvamaksut sekä työpaikkansa säilyttävien osalta eläkevakuutusmaksut. Yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiusvaikeuksien lieventämiseksi lainojen hoitoa voidaan lykätä enintään 12 kuukaudella. Toinen paketti, jonka arvo on noin 2 miljardia euroa eli noin 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, tarjoaa pääasiassa maksuvalmiustukea yrityksille. Pakettiin sisältyy pankkien kautta toteutettava valtiontakausjärjestelmä, jonka avulla suuryrityksille voidaan myöntää lainoja, joiden pääomasta valtio takaa enintään 70 prosenttia, ja pienille ja keskisuurille yrityksille lainoja, joiden pääomasta valtio takaa enintään 80 prosenttia. Verojen maksamiselle on annettu lykkäystä ja sosiaaliturvamaksuista vapautuksia, ja viranomaiset ovat nopeuttaneet sopimuksiin perustuvien laskujen maksamista. Tämän on määrä auttaa lievittämään yritysten maksuvalmiuteen ja rahoituksen saantiin liittyviä ongelmia.

               (19)Kun terveyspalvelujen kysyntä kasvoi covid-19-epidemian alkaessa Slovenialla oli vaikeuksia varmistaa riittävä terveydenhuoltokapasiteetti. Epidemia on paljastanut terveydenhuoltojärjestelmän rakenteellisia ongelmia. Esimerkiksi väestöön suhteutettuna vähäinen lääkäreiden määrä on lisähaaste epidemian torjunnassa. Siksi on tärkeää palkata lisää koulutettuja terveydenhuollon työntekijöitä, järjestää heille suojatut työskentelyolosuhteet ja osoitetaan heille työtä siellä, missä tarpeet ovat suurimmat. On ratkaisevan tärkeää ottaa käyttöön diagnostiikkaa, testejä ja sähköisen terveydenhuollon välineitä, jotka mahdollistavat seurannan ja terveydenhuollon etäpalvelut. Kohdennettu tutkimus ja innovatiiviset ratkaisut ovat myös tärkeitä, jotta julkiset terveyspalvelut voivat kerätä ja käyttää anonymisoitua dataa tietoon perustuvien päätösten tekemiseksi. Kriisi korostaa tarvetta suojella terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien rahoituskapasiteettia, sillä molempien rakenneuudistukset ovat vireillä. Uuden terveydenhuolto- ja sairausvakuutuslain nopea hyväksyminen ja täytäntöönpano, terveydenhuoltojärjestelmän rahoituslähteiden laajentaminen ja rahoituspuskurien luominen lieventävät vaihteluja määrärahojen määrissä suhdannekierron aikana. Pitkäaikaishoitoa koskevan lain puuttuminen on rajoittanut Slovenian kykyä torjua covid-19-epidemiaa herkimmissä hoitoympäristöissä. Koska ikääntyneillä, vammaisilla ja kroonisista sairauksista kärsivillä on suurempi riski sairastua viruksen vuoksi vakavasti, tarvitaan huomattavia lisätoimia, jotta voidaan varmistaa laadukkaat pitkäaikaishoitopalvelut, jotka on integroitu hyvin terveyspalveluihin.

               (20)Covid-19-epidemiasta seurauksena ollut terveys- ja talouskriisi on aiheuttanut Slovenian työmarkkina- ja sosiaaliturvajärjestelmään ennennäkemättömän paineen. Komission ennusteen mukaan työttömyys nousee 7 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee 5,1 prosenttiin vuonna 2021. Hillitäkseen työttömyyden nopeaa kasvua aloilla, jotka kärsivät kriisistä eniten, Slovenia on ottanut käyttöön kattavan paketin, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet ja toimenpiteet, joilla pyritään helpottamaan työntekijöiden nopeaa paluuta työmarkkinoille. Työmarkkinaosapuolia kuullen laadituilla keskeisillä toimenpiteillä pyritään etenkin kestävän ja tasapuolisen elpymisen saavuttamiseen vahvistamalla nykyisiä aktiivisia työvoimatoimenpiteitä ja työpaikkojen säilyttämiseen tähtääviä järjestelyjä, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjä, ja ottamalla käyttöön muita yrityksille myönnettäviä aikasidonnaisia tukia, kuten palkkatukia ja vapautuksia sosiaaliturvamaksuista. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus auttaa pienentämään kaikkien työntekijöiden, myös epätyypillisessä työsuhteessa olevien sekä itsenäisten ammatinharjoittajien, tulonmenetyksiä. Joustavat työjärjestelyt, jotka voivat koskea työskentelypaikkaa (esim. etätyö), työskentelyaikaa (esim. joustavaa työaika) ja työn organisointia (esim. yrityksen omat palvelut), voivat merkittävästi tukea työllisyyttä sulkutoimien aikana ja taloudellisen toiminnan taas käynnistyessä. Yrittäjähengen vaaliminen on ratkaisevan tärkeää talouden uudelleen käynnistämiselle ja tarvittavien mukautusten tekemiselle kriisin jälkeen. Sen vuoksi on erityisen tärkeää tukea itsenäisiä ammatinharjoittajia vähentämällä hallinnollista rasitetta ja parantamalla heidän asemaansa, joka on taloudelliselta kannalta heikompi kuin työntekijöillä.

               (21)Kriisin sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi on olennaisen tärkeää, että Slovenian tarjoama sosiaalietuuspaketti on edelleen riittävä. Tätä varten kriisin vaikutuksia köyhyyteen on seurattava säännöllisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ikääntyneisiin ja erityisesti naisiin, joiden köyhyys- tai syrjäytymisriski oli jo ennen kriisiä suurempi kuin EU:ssa keskimäärin. Kansallisen parlamentin marraskuussa 2019 hyväksymän eläkelainsäädännön muutoksen odotetaan parantavan uusien eläkkeensaajien eläkkeiden riittävyyttä, mutta nykyiset eläkkeensaajat, myös köyhyysrajalla tai sen alapuolella olevat, eivät hyödy siitä. Etulinjassa toimiville organisaatioille tarjottavalla taloudellisella lisätuella varmistettaisiin, että covid-19-pandemia ei vaikuta suhteettomasti henkilöihin, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, ja että heidän perustarpeensa, kuten päivittäiset ateriat ja terveydenhuolto, voidaan täyttää.

               (22)Yritysten maksuvalmiustoimenpiteitä otettiin käyttöön huhtikuussa 2020, mutta edelleen on elinkelpoisia yrityksiä, kuten pienempiä innovatiivisia ja nopeasti kasvavia yrityksiä, joiden luottoluokitus ei ole vielä riittävän hyvä, jotta ne voisivat saada edellä mainittuja lainojen takauksia pankkien kautta. Erityisesti Slovenian kaltaisissa maissa, joissa osakemarkkinat ovat alikehittyneet, saattaa olla tarpeen parantaa vaihtoehtoisen rahoituksen, kuten oman pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden (esim. riskipääoman), saatavuutta. Slovenian nykyiset oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet voisivat olla keino kanavoida hätärahoitusta kriisistä selviytyville yrityksille, kuten innovatiivisille pk-yrityksille, start-up-yrityksille ja scale-up-yrityksille, samalla tavoin kuin eräät muut jäsenvaltiot ovat suunnitelleet. Soveltamalla EU:n sääntöjen mukaisia suojatoimia varmistetaan, että rahoitus ei vaikuta kielteisesti yritysten tehokkuuteen tai taloudelliseen kilpailuun.

               (23)Covid-19-kriisi on heikentänyt vakavasti muuten elinkelpoisten yritysten ja kotitalouksien kykyä maksaa laskunsa. Jos toimiin ei ryhdytä, suuri osa yksityissektorista joutuu maksukyvyttömäksi. Slovenian hallitus on ottanut käyttöön osana yrityksille suunnattujen maksuvalmiustoimenpiteitä 12 kuukauden lyhennysvapaan, joka koskee yrityksille ja kotitalouksille myönnettyjä hoidettuja pankkilainoja. Näiden ja vastaavien toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta on arvioitava ja seurattava huolellisesti. Toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaikutukset olisi myös korjattava nopeasti, jotta rahoitusvakauden säilyminen voidaan varmistaa.

               (24)Vaikeuksissa olevat yritykset ja erityisesti pienemmät yritykset tarvitsevat paitsi likviditeettiä ja rahoitusta myös kannustavaa liiketoimintaympäristöä. Tähän kuuluu covid-19-avustustoimenpiteiden nopea ja epäbyrokraattinen täytäntöönpano, mutta se merkitsee muutakin. Raskaat sääntelyyn liittyvät ja hallinnolliset rasitteet aiheuttavat kustannuksia, joihin vaikeassa tilanteessa olevilla yrityksillä ei yksinkertaisesti ole varaa näinä haastavina aikoina. Esimerkiksi lupiin, raportointivelvollisuuksiin ja verotusmenettelyihin liittyvän byrokratian vähentäminen on tuloksellinen tapa antaa yrityksille välitöntä helpotusta rasittamatta maan talousarviota ja välillisesti veronmaksajia. Sääntöjen nykyaikaistaminen mahdollistaa sen, että vapaat ammatinharjoittajat voivat tarjota kustannustehokkaampia ja innovatiivisempia palveluja, joita yritykset nyt tarvitsevat. Slovenia on ottanut käyttöön hallinnollisen rasituksen keventämiseen tarkoitettuja välineitä, kuten Enotni dokument -hanke (”yksi asiakirja”) ja pk-yritystesti. Niiden käyttö voidaan nyt maksimoida välittömän helpotuksen saamiseksi. Kriisi lisää painetta kauppaoikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen ja talousrikosten syytteeseenpanoon. Maksukyvyttömyyssäännöstöä on myös tarpeen kohdentaa kriisiin liittyvien maksukyvyttömyystapausten välttämiseen, elinkelvottomien yritysten nopeaan purkamiseen ja uuden mahdollisuuden antamiseen yrittäjille.

               (25)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Yksi tällainen investointi voisi olla vihreään talouteen siirtymisen edistäminen kestävillä hankkeilla, kuten luopumalla hiilikaivoksista ja hiilivoimaan perustuvasta sähköntuotannosta. Investoiminen Slovenian kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa kuvattuun vihreään siirtymään voi edistää lyhyen aikavälin elpymistä ja covid-19-epidemian jälkeistä keskipitkän aikavälin kehitystä. Investoinneilla voidaan kasvattaa uusiutuvien energialähteiden tällä hetkellä vähäistä osuutta, vahvistaa energiainfrastruktuuria, vähentää ilman epäpuhtauksia, jotka ovat Slovenian kaupungeissa suurempi ongelma kuin EU:ssa keskimäärin, vahvistaa kiertotaloutta, tukea yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja nopeuttaa toimia, joilla rajoitetaan mahdollisia vaikutuksia alueisiin ja aloihin, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. Tämänhetkinen päästöjen väheneminen jää lyhytaikaiseksi, jos elvytyspaketeissa ei kiinnitetä riittävästi huomiota puhdasta energiaa ja ilmastoa koskeviin investointeihin, jolloin Slovenia jää jälkeen ilmastotavoitteistaan. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Sloveniaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Slovenia voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (26)Kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottava talouden elpyminen edellyttää investointeja kestävän liikenteen kehittämiseen sekä julkisen henkilöliikenteen ja kestävien liikenneyhteyksien tukemiseen erityisesti rautateiden osalta. Vaikka Slovenia on toteuttanut tarvittavat toimet ja mahdollistanut tavaroiden – erityisesti kriittisten tavaroiden – liikkumisen, covid-19-kriisi on aiheuttanut lisähaasteita tavaraliikenteelle ja kauttakulkuliikenteelle, mikä vaikuttaa kielteisesti maan talouskasvuun.

               (27)Osana ulospääsy- ja elvytysstrategiaa on tärkeää tukea investointeja tutkimukseen ja innovointiin, jotka ovat tuottavuuden ja talouskasvun keskeinen veturi. Jo ennen kriisiä Sloveniaa pidettiin vain ”kohtuullisena innovoijana”, joka oli hidastamassa pyrkimyksiään kuroa umpeen eroa parhaiten suoriutuviin maihin. Yrityssektorin osuus tutkimus- ja kehitysmenoista on 75 prosenttia. Talouden taantuma vaarantaa jälleen yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä innovoinnin. Suhteellisen alhainen innovaatioaste, erityisesti pk-yrityksissä, hidastaa covid-19-kriisin edellyttämien innovatiivisten liiketoimintaprosessien ja ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä. Tarvitaan investointeja, jotta voidaan auttaa innovatiivisia pk-yrityksiä – myös start-up-yrityksiä – joiden toimintaan kuuluu kehitteillä oleva teknologia ja läpimurtoinnovaatiot, laajentamaan tuotantoaan. Korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö rajoittuu enimmäkseen keskitason ja huipputeknologian aloille. Tutkimusorganisaatioiden ja korkeakoulujen perustamien osaamisensiirtokeskusten tuloksellisuus vaihtelee huomattavasti. Korkeakoulujen ja yritysten väliset yhteydet ovat olennaisen tärkeitä, jotta osaaminen voidaan muuntaa menestyksekkäästi innovaatioiksi ja jotta voidaan parantaa maan tutkimus- ja innovaatiosuorituskykyä ja edistää talouskasvua. Julkiset tutkimus- ja kehitysmenot ovat olleet vaatimattomia ja osittain riippuvaisia EU:n rakennerahastoista. Kriisistä toipuminen edellyttää, että julkisissa investoinneissa priorisoidaan tutkimusta ja innovointia, teknologinen ja soveltava tutkimus mukaan lukien.

               (28)Digitalisaatio on avainasemassa kriisin jälkeisessä talouden elpymisessä. Maan potentiaalia tällä osa-alueella kuvastaa se, että eräät slovenialaiset yritykset ottivat kriisin alussa nopeasti käyttöön etätyöjärjestelyjä ja verkkokauppasovelluksia. Liiketoimintamallien ja tuotantoprosessien digitalisoinnin lisääminen laajentaisi nämä muutokset koskemaan useampia talouden aloja. Slovenia voi hyödyntää sitä osaamista ja niitä erinomaisia valmiuksia, joita sillä on robotiikan, tekoälyn ja lohkoketjuteknologian alalla, tukeakseen digitalisaation laajentamista vähemmän kehittyneille perinteisille teollisuudenaloille. Tällä hetkellä saatavilla olevan julkisen sektorin datan laajan valikoiman uudelleenkäyttö voisi tukea innovointia ja massadatataloutta. Työntekijöiden digitaalisten taitojen parantaminen voisi edistää heidän työllistettävyyttään suhteellisen nopeasti ja tukea talouden elpymistä. Käyttäjäystävällisten sähköisten viranomaispalvelujen ja digitaalisten julkisten palvelujen käyttöönotto auttaisi vähentämään yritysten hallinnollista taakkaa entisestään. Vaikka monia julkisia verkkopalveluja on jo saatavilla, niiden käyttöönotto yksityishenkilöiden ja yritysten keskuudessa edellyttää toimia, joilla lisätään kansalaisten luottamusta verkkoasiointiin ja sen turvallisuuteen (esim. kansallisen sähköisen tunnisteen käyttöönotto, kyberturvallisuus ja yksityisyyden suoja). Nopeat ja luotettavat laajakaistayhteydet (kiinteä ja mobiili), myös maaseudulla, ovat välttämättömiä keskeisten verkossa tarjottavien sosiaalisten ja taloudellisten palvelujen kehittämiseksi. 5G:n käyttöönotto riippuu 5G-taajuuksien jakamisesta ajoissa.

               (29)Covid-19-eristyksen aikana lähiopetus on kaikilla koulutustasoilla korvattu etäopetuksella. Verkko-opiskelu edellyttää asianmukaista digitaalista infrastruktuuria, oppimateriaaleja ja opettajia, joilla on tarvittavat taidot ja tuki, jotta opetus on tuloksellista. Kaikilla oppijoilla, erityisesti heikommassa asemassa olevilla, kuten vammaisilla ja maaseudulla asuvilla, on oltava riittävät mahdollisuudet etäopiskeluun ja tarvittavien digitaitojen hankkimiseen, jotta etäopiskelusta on heille mahdollisimman paljon hyötyä. Digitaalinen osaaminen olisi otettava paremmin huomioon koulujen opetussuunnitelmissa ja -ohjelmissa työntekijöiden osaamisen parantamiseksi. Tämä antaisi mahdollisuuden käyttää etätyötä ja digitaalisia palveluja laajemmin, sovittaa digitaalinen osaaminen paremmin yhteen työmarkkinoiden vaatimusten kanssa sekä osallistaa heikommassa asemassa olevia väestöryhmiä, kuten ikääntyneitä tai maaseudulla asuvia.

               (30)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Kyseiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (31)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Slovenia edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (32)Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-kriisin taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Slovenia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen suositusten mukaista ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

               (33)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (34)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; varmistaa terveydenhuoltojärjestelmän ja pitkäaikaishoidon selviytymiskyvyn muun muassa huolehtimalla kriittisten lääkinnällisten tuotteiden riittävästä tarjonnasta ja puuttumalla terveydenhuollon henkilöstöpulaan;

               2.huolehtii riittävästä ansionmenetysten korvaamisesta ja sosiaaliturvasta; lieventää kriisin työllisyysvaikutuksia muun muassa parantamalla työajan lyhentämisjärjestelyjä ja hyödyntämällä joustavia työjärjestelyjä; varmistaa, että nämä toimenpiteet tarjoavat riittävän suojan epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille;

               3.toteuttaa edelleen ripeästi toimenpiteitä, joilla parannetaan yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiutta ja rahoituksen saantia sekä vähennetään hallinnollista rasitetta; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, ympäristöinfrastruktuuriin, kestävään liikenteeseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä 5G-verkon käyttöönottoon; edistää yritysten digitaalisia valmiuksia sekä vahvistaa digitaalista osaamista, sähköistä kaupankäyntiä ja sähköisiä terveyspalveluja.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        Komissio on hyväksynyt tällaisia tukitoimenpiteitä koskevat tilapäiset valtiontukipuitteet, joihin sisältyy muun muassa yritysten elinkelpoisuutta koskevia takeita; EUVL C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 525 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovakian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

               (2)Slovakiaa koskeva vuoden 2020 maaraportti
                  2
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten
                  3
                noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon
                  4
               , jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

               (4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

               (5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista
                  5
               . Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

               (6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa, että työpaikoilla on asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolosuhteet, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

               (7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palvelujen ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

               (8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön
                  6
               . Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Slovakiaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

               (9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen ja infrastruktuurin puutteiden vuoksi. Tämä merkitsee huomattavaa riskiä alueellisten erojen kasvamisesta Slovakiassa, erityisesti pääkaupungin ja Länsi-Slovakian sekä Itä- ja Kaakkois-Slovakian välillä. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

               (10)Slovakia toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 18 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (11)Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

               (12)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Slovakialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  7
                on enintään 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositetulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin vuoksi merkittävän poikkeaman menettelyn mukaiset lisätoimet eivät kuitenkaan ole perusteltuja Slovakian kohdalla.

               (13)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,3 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennakoidaan supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021, 3,7 prosenttiin vuonna 2022 ja edelleen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 48 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 61,2 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemiaan liittyvä suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

               (14)Slovakia on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin kuuluvat palkansaajakorvaukset, itsenäisille ammatinharjoittajille maksettavat tuet, sairaus- ja hoitojärjestelmät sekä covid-19-pandemiaan liittyvien lääkinnällisten tuotteiden ostot. Lisäksi Slovakia on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat tuloverojen ja sosiaaliturvamaksujen maksulykkäykset, kun tulot ovat laskeneet yli 40 prosenttia (1,4 % suhteessa BKT:hen), ja lainatakaukset (1,6 % suhteessa BKT:hen). Slovakian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

               (15)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Slovakian julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan –8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –4,2 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velkasuhteen arvioidaan vuosina 2020 ja 2021 jäävän alle 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

               (16)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Slovakian ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.

               (17)Covid-19-epidemian puhjettua Slovakia on toteuttanut nopeita ja ennennäkemättömiä toimenpiteitä viruksen leviämisen pysäyttämiseksi ja estämiseksi. Sen jälkeen kun ensimmäinen tapaus oli vahvistettu 6 päivänä maaliskuuta 2020, se julisti hätätilan 12 päivänä maaliskuuta 2020 ja otti käyttöön tiukat lähikontaktien välttämistä, karanteenia ja terveyttä koskevat säännöt sekä matkustusrajoitukset. Kaupat suljettiin ja tuotanto tärkeillä talouden aloilla keskeytettiin useiksi viikoiksi, kunnes hallitus alkoi asteittain keventää rajoituksia huhtikuun 2020 lopusta alkaen. Tämän seurauksena Slovakian talouden odotetaan ajautuvan syvään taantumaan vuonna 2020, kun yksityinen kulutus, investoinnit ja kauppa kärsivät. Talouden ennustetaan supistuvan jyrkästi (6,7 %) vuonna 2020, ja työttömyysasteen odotetaan nousevan 8,8 prosenttiin vuonna 2020, kun se vuonna 2019 oli 5,8 prosenttia. Slovakia on toteuttanut useita toimenpidekokonaisuuksia kriisin kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, muun muassa kohdentamalla uudelleen 1,2 miljardia euroa käyttämättömiä koheesiopolitiikan varoja. Toimenpiteisiin kuuluvat työajan lyhentämisjärjestelyt, joihin liittyy palkkakorvaus, työntekijöiden toimeentulon tukeminen sairaus- ja hoitoetuuksilla sekä itsenäisten ammatinharjoittajien tukeminen tulonmenetysten korvaamiseksi. Muita yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien maksuvalmiutta tukevia toimenpiteitä ovat pankkilainat, verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksulykkäykset sekä pankkitakaukset ja korkotukijärjestelmät. Pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitettua lainaohjelmaa, jonka alkuperäiset määrärahat olivat 38 miljoonaa euroa, jatketaan 330 miljoonalla eurolla käyttämättömistä unionin varoista ja kansallisella ohjelmalla, jonka määrärahat ovat 500 miljoonaa euroa. Muita toimenpiteitä ovat verotarkastusten ja veroennakkojen maksuvelvoitteiden keskeyttäminen sekä vuokranmaksun lykkääminen yrityksille ja yksityishenkilöille.

               (18)Covid-19-pandemia on lisännyt Slovakian tarvetta jatkaa terveydenhuoltojärjestelmänsä rakenteellisten haasteiden ratkaisemista. Lisäinvestointeja tarvitaan sen selviytymiskyvyn parantamiseksi, terveydenhuollon henkilöstöpulan lievittämiseksi ja kriittisten lääkinnällisten tuotteiden ja infrastruktuurin asianmukaisen saatavuuden varmistamiseksi. Samalla kun pyritään turvaamaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden riittävä saatavuus tulevaisuudessa, tehokkailla politiikoilla voitaisiin vähentää maantieteellisiä eroja lääkäreiden saatavuudessa ja varmistaa hoidon saatavuus koko väestölle. Sairaalaverkoston nykyaikaistaminen ja julkisten sairaaloiden rakenteellisen alirahoituksen korjaaminen ovat avainasemassa terveydenhuoltopalvelujen laadun ja kustannustehokkuuden parantamisessa. Perusterveydenhuollon tarjontaa on vahvistettava sairaaloihin kohdistuvan paineen vähentämiseksi ja kroonisten sairauksien hallinnan parantamiseksi sekä eri hoitotasojen ja -tyyppien välisen koordinoinnin lisäämiseksi. Erityisenä huolenaiheena on laadukkaan ja kohtuuhintaisen pitkäaikaishoidon riittämätön saatavuus, mikä johtuu yhteisö- ja kotihoitopalvelujen yleisestä alirahoituksesta, hallinnon hajanaisuudesta sekä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen järjestelmällisen koordinoinnin puutteesta.

               (19)Covid-19-kriisi on tuonut esiin Slovakiassa jo olemassa olevia sosiaalisia haasteita. Se on luonut kiireellisen tarpeen tarjota työntekijöille asianmukaisia korvaavia tuloja tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Kriisin työllisyysvaikutusten lieventämiseksi on otettu käyttöön työajan lyhentämisjärjestelyjä unionin rahastojen tuella. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 8,8 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 7,1 prosenttiin vuonna 2021. Huolimatta siitä, että työttömyysetuusjärjestelmää löysennettiin hieman vuonna 2018, Slovakian työttömyysetuusjärjestelmälle ovat ominaisia tiukat kelpoisuusvaatimukset, etuuksien suhteellisen lyhyt kesto (yleensä kuusi kuukautta, mutta kestoa pidennettiin hieman kriisin aikana) ja edunsaajien alhainen korvausaste. Jotkin ryhmät ovat erityisen alttiita kriisille, ja sosiaalisen suojelun ja hoitopalvelujen saatavuus voi olla niille rajallista. Tämä koskee myös marginalisoituneita romaniyhteisöjä, joilta puuttuvat usein myös välttämättömät palvelut, sekä vanhuksia ja matalan osaamistason työntekijöitä.

               (20)Kriisi on lisännyt tarvetta kehittää väestön (myös opettajien) digitaalisia taitoja sekä tarvetta laajentaa laajakaistayhteyksiä, koska monilla oppilailla ei edelleenkään ole internetyhteyttä tai heillä ei ole muita edellytyksiä oppia kotona, erityisesti marginalisoituneissa romaniyhteisöissä. Laadukkaan ja osallistavan koulutuksen yhtäläiseen saatavuuteen liittyy edelleen haasteita, sillä opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa voimakkaasti perustaitojen tasoon ja yleiseen suoritukseen. Koulujen ja alueiden välillä on huomattavia eroja suoriutumisessa, mikä näkyy myös opintonsa keskeyttäneiden suurena määränä erityisesti Itä-Slovakiassa. Opettajan ammatin houkuttelevuus ja opettajien peruskoulutuksen laatu ovat edelleen heikkoja. Lisäksi varhaiskasvatukseen osallistuvien lasten, erityisesti alle kolmivuotiaiden, kansallinen osuus on EU:n alhaisin, mikä vaikuttaa kielteisesti myös oppimistuloksiin.

               (21)Covid-19-kriisi on nostanut Slovakian kiireelliseksi painopisteeksi maksuvalmiustuen nopean käyttöönoton hyvin kohdennettujen lainojen ja takausten avulla siten, että keskitytään pk-yrityksiin, hyödynnetään talouden tukemiseen myönnettävää valtiontukea koskevien tilapäisten puitteiden tarjoamaa uutta joustavuutta ja kohdennetaan koheesiopolitiikan varoja uudelleen. Riittävät riskitakuut yhdistettynä alhaisiin korkoihin ja pitkiin maturiteetteihin voivat auttaa varmistamaan, että välittäjät myöntävät lainoja nopeasti ja yritykset ottavat ne käyttöön ripeästi. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksulykkäykset voivat osaltaan lieventää pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien lyhyen aikavälin maksuvalmiusrajoitteita. Veropetosten torjunta ja verosäännösten noudattamisen parantaminen ovat edelleen Slovakian ensisijaisia tavoitteita keskipitkällä aikavälillä keinona varmistaa julkisen talouden kestävyys ja edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä, mikä helpottaa talouden elpymistä. Pk-yritysten elinkelpoisen kassavirran varmistamiseksi on tärkeää, että viranomaisia kaikilla tasoilla ja yrityksiä ohjeistetaan nopeuttamaan laskujen maksamista tavarantoimittajilleen.

               (22)Suotuisan liiketoimintaympäristön edistäminen ja julkisten palvelujen laadun parantaminen ovat ratkaisevan tärkeitä elpymisen ja suotuisamman investointiympäristön luomisen kannalta. Elvytystoimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää vähentää tarpeetonta hallinnollista rasitetta ja yksinkertaistaa menettelyjä muun muassa käyttämällä tehokkaasti yrityksille tarkoitettuja keskitettyjä palvelupisteitä. Slovakian julkisten instituutioiden ja hallinnon yleinen tehokkuus on edelleen heikko. Sitä voidaan parantaa jatkamalla digitalisaatiota, koordinoimalla ja suunnittelemalla digitaalinen infrastruktuuri paremmin sekä kehittämällä ohjelmistoja. Lisäuudistuksilla voitaisiin parantaa poliittisen päätöksenteon koordinointia ja asetusten laadintaa sekä varmistaa virkamies- ja henkilöstöhallinnon hyvä suorituskyky. Talouden häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi Slovakia hyötyisi yritysten, erityisesti pk-yritysten, innovointikapasiteetin lisäämisestä siten, että puututtaisiin tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemin hajanaiseen hallinnointiin. Parempi yhteistyö yritysten, tutkimustoiminnan, korkeakoulujen ja julkisen sektorin välillä voi tukea tietojen ja taitojen jakamista ja auttaa yrityksiä innovoimaan ja kehittämään uusia työ- ja tuotantovalmiuksia.

               (23)Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös uudistusten avulla. Jotta vähemmän kehittyneet alueet voisivat kuroa eroa umpeen ja parantaa osaamispohjaa, kilpailukykyä ja tuottavuutta, Slovakiassa on investoitava strategisemmin erityisesti infrastruktuurin kehittämiseen, mukaan lukien digitaaliset ja muut keskeiset palvelut, ja liikenneverkkojen parantamiseen. Covid-19-epidemia on korostanut jo olemassa olevia digitaalisen infrastruktuurin puutteita. Laajakaistan kattavuuden ja nopeuden lisääminen mahdollistaa tasapuolisemman ja paremman pääsyn internetiin. Slovakian koulutusjärjestelmää ja työmarkkinoita voitaisiin parantaa pyrkimällä antamaan väestölle paremmat taidot muuttuvaa taloutta ja yhteiskuntaa varten muun muassa lisäämällä elinikäistä oppimista, tiivistämällä yritysten ja koulutuksen välistä yhteistyötä kaikilla tasoilla ja yhdistämällä koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmat paremmin työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin.

               (24)Talouskasvun elpyminen edellyttää tulevina vuosina politiikkatoimia ja kohdennettuja investointeja, jotta Slovakia voi hyödyntää mahdollisuudet kestävämmän ja korkeamman lisäarvon talouden luomiseksi. Näissä toimissa olisi otettava huomioon alueelliset erot. Slovakian kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa määriteltyjä ensisijaisia lisätoimia ovat teollisuuden energiaintensiteetin vähentäminen, energiatehokkuusratkaisujen tukeminen erityisesti kotitalouksissa ja investoinnit uusiutuvaan energiaan. Suotuisampi sääntely-ympäristö voisi auttaa lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta energiahuollossa. Slovakia hyötyisi Horná Nitran muuttamista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon nopeuttamisesta, varojen kohdentamisesta uudelleen koko aluetta koskeviin ratkaisuihin ja kivihiilestä luopumisen edistämisestä. Kiinteiden polttoaineiden polttamisen ja liikenteen lisääntyvien päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen vähentäminen, jätehuoltojärjestelmän parantaminen innovatiivisilla keräys- ja käsittelyratkaisuilla, juomavesi- ja viemäriverkkojen täydentäminen terveysongelmien ratkaisemiseksi, älykkäitä verkkoja koskevien hankkeiden tukeminen ja teollisuuden siirtyminen kohti vähähiilistä taloutta ja kiertotaloutta voivat auttaa Slovakiaa pääsemään kestävän talouskasvun tielle. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Slovakiaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti maaraportin
                  8
                liitteen D kattamilla alueilla. Näin Slovakia voisi hyödyntää rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

               (25)Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden uudet suuntaukset, kuten oikeushenkilöiden väärinkäyttö rahanpesutarkoituksiin, aiheuttavat Slovakialle paineita parantaa rahanpesun vastaisia puitteitaan talousrikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Riskialttiuden ymmärtäminen on edelleen vähäistä huolimatta hallituksen kunnianhimoisista suunnitelmista tehostaa rahanpesun torjunta-, tutkinta- ja syytetoimia. Henkilöresurssien ja koulutuksen rajallisuus haittaa yritysten perustamiseen osallistuvien ammattilaisten tehokasta valvontaa. Hallituksen toimintasuunnitelman puitteissa toteutetut toimet eivät ole vielä tarjonneet välineitä, joiden avulla rahanpesurikokset voitaisiin tunnistaa ja niistä voitaisiin nostaa syyte ja tuomita varat menetetyiksi.

               (26)Vaikka näissä suosituksissa keskitytään pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymät vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Nämä suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja suosituksia. Viimeksi mainitut suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

               (27)Slovakian olisi jatkettava toimia täyttääkseen sitoumuksensa käsitellä erityisiä huolenaiheita, jotka liittyvät sen oikeuslaitoksen yleiseen eheyteen, koska ne todennäköisesti heikentävät luottamusta sen tehokkaaseen toimintaan. Slovakian edistyminen korruption torjuntaa koskevien uudistusten toteuttamisessa on edelleen vähäistä. Monet ennaltaehkäisyyn liittyvät uudistukset tai niiden täytäntöönpano ovat vielä kesken, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat lobbausta, lahjoja, jääviyttä ja yhteydenpitoa kolmansiin osapuoliin päätöksenteossa sekä väärinkäytösten paljastajien suojelua. Vaikka rikostilastot vaihtelevat, tutkinnan kohteena olevien korkean tason korruptioon liittyvien tapausten määrä on edelleen pieni. Toimilla, joita toteutetaan seuraamusten määräämiseksi oikeushenkilöille, näyttää kuitenkin olevan jonkin verran vaikutusta.

               (28)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että jäljempänä esitettyjä suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Slovakia edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

               (29)Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-kriisin taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen suositusten mukaista ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

               (30)Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman ja vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

               1.toteuttaa yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä terveydenhuollon henkilöstön, kriittisten lääkinnällisten tuotteiden ja infrastruktuurin osalta; parantaa perusterveydenhuollon tarjontaa ja hoitomuotojen välistä koordinointia;

               2.huolehtii riittävästä tulojen korvaamisesta ja varmistaa sosiaalisen suojelun ja keskeisten palvelujen saatavuuden kaikille; vahvistaa digiosaamista; varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen;

               3.toteuttaa tehokkaasti toimenpiteet, joilla varmistetaan likviditeetti pienille ja keskisuurille yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille; korjaa digitaalisen infrastruktuurin puutteet; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian ja resurssien tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen ja jätehuoltoon;

               4.varmistaa rahanpesun torjuntasäännöstön tuloksellisen valvonnan ja noudattamisen; varmistaa suotuisan liiketoimintaympäristön ja laadukkaat julkiset palvelut tehostamalla koordinointia ja poliittista päätöksentekoa; puuttuu oikeuslaitoksen lahjomattomuutta koskeviin huolenaiheisiin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        EUVL C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.