Avis juridique important

|

32001H0064

Neuvoston suositus, annettu 19 päivänä tammikuuta 2001, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta

Virallinen lehti nro L 022 , 24/01/2001 s. 0027 - 0037

Neuvoston suositus,annettu 19 päivänä tammikuuta 2001,jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta(2001/64/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimittamat vuotta 2000 koskevat 15 täytäntöönpanokertomusta, joissa esitetään vuoden 1999 kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano ja kansallisiin toimintasuunnitelmiin vuoden 2000 suuntaviivojen muutoksien vuoksi tehdyt muutokset,ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta 14 päivänä helmikuuta 2000 annetun neuvoston suosituksen,(1)ottaa huomioon 6 päivänä syyskuuta 2000 annetun komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto antoi 15 päivänä joulukuuta 1997 päätöslauselman vuoden 1998 työllisyyden suuntaviivoista(2) ja 22 päivänä helmikuuta 1999 päätöslauselman vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoista(3) ja teki 13 päivänä maaliskuuta 2000 päätöksen vuoden 2000 työllisyyden suuntaviivoista(4).(2) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi työllisyyttä, talousuudistuksia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta kattavasta strategiasta osana tietoon perustuvaa yhteiskuntaa, sitoutui luomaan edellytykset täystyöllisyydelle ja korosti elinikäisen oppimisen merkitystä.(3) Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti työmarkkinaosapuolten tärkeää asemaa työn organisoinnin nykyaikaistamisessa, elinikäisen oppimisen edistämisessä ja erityisesti naisten työllisyysasteen korottamisessa.(4) Neuvosto antoi 19 päivänä kesäkuuta 2000 suosituksen talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista, ja Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi vakaus- ja kasvusopimusta koskevan päätöslauselman, jossa asetettiin sitoumuksia jäsenvaltioille.(5) Komission kanssa laaditussa vuoden 2000 yhteisessä työllisyysraportissa kuvataan työllisyystilannetta yhteisössä ja tarkastellaan jäsenvaltioiden toimia, joilla ne toteuttavat työllisyyspolitiikkaansa suuntaviivojen mukaisesti.(6) Työllisyyskomitea ja talouspoliittinen komitea antoivat 31 päivänä lokakuuta 2000 yhteisen lausunnon tästä suosituksesta.(7) Tarkasteltuaan jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamista neuvosto pitää aiheellisena antaa suosituksia. Tällaisia suosituksia olisi käytettävä harkiten, niissä olisi keskityttävä ensisijaisiin aiheisiin, ja niiden olisi perustuttava perusteellisiin ja täsmällisiin analyyseihin.(8) Jäsenvaltioiden toimivalta olisi otettava huomioon täydennettäessä jäsenvaltioiden toteuttamia toimia, joilla pyritään saavuttamaan täystyöllisyys.(9) Neuvosto toteaa, että jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet merkittäviä toimia työllisyyden suuntaviivojen ja 14 päivänä helmikuuta 2000 annetun suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan vaikutusten arvioinnissa olisi otettava huomioon työllisyyden suuntaviivojen monivuotinen ulottuvuus.(10) Jäsenvaltiot tarvitsevat kattavaa strategiaa kehittäessään ja pannessaan täytäntöön työllisyyspolitiikkaansa työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti.(11) Elinikäisen oppimisen kehittäminen ja toteuttaminen on avainasemassa kehitettäessä kilpailukykyistä ja dynaamista tietoon perustuvaa yhteiskuntaa. Se edellyttää kaikkien asianomaisten toimijoiden aktiivista sitoutumista, mukaan lukien viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja yksityishenkilöt, sekä kansalaisyhteiskunnan asiaankuuluvaa panosta.(12) Nuorisotyöttömyys on pitkäaikainen ongelma useimmissa jäsenvaltioissa. Sen ratkaisemiseksi kaikille nuorille olisi tarjottava mahdollisuus päästä työelämään ennen kuin he ovat olleet työttöminä kuusi kuukautta.(13) Aikuisten pitkäaikaistyöttömyys koskee noin puolta Euroopan unionin työttömistä. Sen torjumiseksi kaikille aikuisille työttömille olisi tarjottava uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet työttöminä kaksitoista kuukautta.(14) On tärkeää vähentää vero- ja etuusjärjestelmiin sisältyviä työllistymistä jarruttavia tekijöitä, jotta voidaan lisätä naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille.(15) Yritysten toimintaympäristöä on parannettava ja ihmisille on annettava paremmat valmiudet ryhtyä yrittäjäksi, jotta yhä useampien, entistä dynaamisempien yritysten avulla saadaan luotua uusia työpaikkoja.(16) On luotava toimintaympäristö, jonka avulla voidaan hyödyntää työllisyyskasvun mahdollisuudet palvelualalla.(17) Uusien työpaikkojen kestävä luominen edellyttää työllisyyden kannalta suotuisampia verotusjärjestelmiä, joissa nykyisestä työn raskaasta verottamisesta siirrytään hyödyntämään muita verolähteitä, kuten energia- ja ympäristöveroa.(18) Työllisyyttä edistävä paikallinen toiminta edesauttaa merkittävästi Euroopan työllisyysstrategian tavoitteiden saavuttamista.(19) Kaikilla asianmukaisilla tasoilla muodostettavat kumppanuudet ovat avainasemassa nykyaikaistettaessa työn organisointia ja edistettäessä yritysten ja niiden työntekijöiden sopeutumiskykyä.(20) Työmarkkinoilla vallitsevat sukupuolierot, jotka vaikuttavat erityisesti työllisyyteen, työttömyyteen ja palkkaan sekä työmarkkinoiden jakautumiseen sukupuolien mukaan ala- ja ammattikohtaisesti, edellyttävät kattavaa valtavirtaistamisstrategiaa ja toimenpiteitä, joilla parannetaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista,ANTAA eri jäsenvaltioille liitteessä olevat suositukset.Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaB. Ringholm(1) EYVL L 52, 25.2.2000, s. 32.(2) EYVL C 30, 28.1.1998, s. 1.(3) EYVL C 69, 12.3.1999, s. 2.(4) EYVL L 72, 21.3.2000, s. 15.LIITESUOSITUKSET ERI JÄSENVALTIOILLEI BELGIATyöllisyyteen liittyvät ongelmatBelgian työmarkkinat kohenivat vuonna 1999: työllisyysaste kohosi varsin huomattavasti ja työttömyysaste putosi alle EU:n keskiarvon. Työllisyyskasvu kuitenkin hidastui ja oli alle EU:n keskiarvon, ja pitkäaikaiset ongelmat korjaantuvat vain vähitellen.- Työttömyys muuttuu usein pitkäaikaistyöttömyydeksi, ja pitkäaikaistyöttömiä on paljon, 5 prosenttia työvoimasta vuonna 1999.- Ikääntyneiden osallistuminen työelämään on vähäistä (12 prosenttiyksikköä alle EU:n keskiarvon); tämä koskee etenkin yli 55-vuotiaita, joiden työllisyysaste (24,7 prosenttia) on edelleen unionin alhaisin.- Työn verotus on keskimäärin yksi EU:n korkeimmista.- Työvoiman ja ammattitaidon puutetta ilmenee, ja alueelliset työttömyyserot ovat edelleen huomattavia.Asianmukaisen tarkastelun jälkeen vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: ennaltaehkäisevän politiikan täytäntöönpano, vero- ja etuusjärjestelmän uudistaminen, työmarkkinaviranomaisten välisen yhteistyön vahvistaminen, työn verotuksen keventäminen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen.Belgialle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi tehostettava pyrkimyksiä toteuttaa uutta yksilön tarpeisiin perustuvaa lähestymistapaa, jolla pyritään tavoittamaan kaikki nuoret työttömät, ennen kuin työttömyys on kestänyt kuusi kuukautta. Olisi ryhdyttävä päättäväisesti suunnittelemaan ja toteuttamaan asianmukaista järjestelmää, jolla aikuisten työttömyyteen puututaan varhaisessa vaiheessa.2. Olisi jatkettava vero- ja etuusjärjestelmiin sisältyvien sellaisten tekijöiden tarkastelua, jotka saattavat vähentää etenkin ikääntyneiden työntekijöiden kiinnostusta työmarkkinoille osallistumiseen. Olisi seurattava tiiviisti erityisesti toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää työntekijöiden varhainen vetäytyminen työelämästä, ja tällä alalla olisi harkittava sellaisten toimenpiteiden voimistamista, jotka vähentävät kiinnostusta vetäytyä työelämästä.3. Olisi jatkettava toimia eri työmarkkinaviranomaisten yhteistyön tiivistämiseksi, jotta voitaisiin yhdistää monenlaisia aktiivisia toimenpiteitä ja varmistaa niiden välinen koordinaatio.4. Olisi toteutettava lisätoimia työn verotuksen keventämiseksi ja seurattava niitä tiiviisti. Tavoitteena on kannustaa työntekijöitä ottamaan työtä vastaan ja työnantajia palkkaamaan työntekijöitä. Olisi seurattava tarkasti sosiaalimaksujen alentamisen vaikutuksia.5. Olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön elinikäistä oppimista koskeva kattava strategia, jolla pyritään ehkäisemään puutteita ammattitaidossa ja varmistamaan vankempi perusta tietoon perustuvalle taloudelle ja yhteiskunnalle.II TANSKATyöllisyyteen liittyvät ongelmatTyömarkkinatilanne on edelleen erittäin suotuisa. Tanskan työllisyysaste on EU:n korkein sekä naisten että miesten osalta ja työttömyysaste on yksi matalimmista. Tanskan haasteista tärkeimpiä ovat edelleen seuraavat:- Sen olisi laajennettava nykyistä työvoimaa varsinkin kannustamalla työntekijöitä pysymään pidempään työelämässä ja vähentämällä sosiaalietuuksien varassa elävien työikäisten määrää.- Sen olisi saavutettava naisten ja miesten tasapuolisempi osuus eri ammateissa.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: työn verotuksen keventäminen, työntekijöiden kannustaminen pysymään nykyistä pidempään työelämässä, työttömien naisten työllistämisen helpottaminen sekä sukupuolittaisen eriytymisen vähentäminen työelämässä.Tanskalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi jatkettava ja seurattava tarkasti työhön kohdistuvan yleisen ja erityisesti alhaisiin tuloihin kohdistuvan verotuksen keventämistä koskevien uudistusten toteuttamista.2. Olisi entistä enemmän kannustettava työpaikan vastaanottamiseen tai työelämässä pysymiseen sekä seurattava edelleen tarkasti varhaiseläke- ja lomajärjestelmien uudistusta ottaen huomioon lisääntynyt työvoimatarve.3. Olisi edelleen pyrittävä kehittämään konkreettisempaa tasa-arvon valtavirtaistamista ja kattavaa strategiaa nykyisen ammattien sukupuolittaisen eriytymisen vähentämiseksi työmarkkinoilla.III SAKSATyöllisyyteen liittyvät ongelmatSaksan talouden elpyessä edelleen työllisyydenkin suunta on kääntynyt selvemmin nousuun ja työttömyys on laskenut huolimatta siitä, että Saksojen yhdistymisen seuraukset tuntuvat edelleen. Saksan työmarkkinoiden tärkeimpiä haasteita ovat edelleen seuraavat:- Lähes koko 1990-luvun jatkunut työpaikkojen häviäminen (- 1,2 prosenttiyksikköä vuodessa vuosina 1991-1998) on korvaantunut hitaasti, ja työttömyysluvuissa on suuria alueellisia eroja siten, että työttömyys on keskittynyt erityisesti uusiin osavaltioihin.- Pitkäaikaistyöttömyys on jatkuvasti korkealla tasolla ja koskee 4,4 prosenttia työvoimasta.- Työn yleinen verotusaste on Saksassa edelleen yksi EU:n korkeimmista viimeaikaisista uudistuksista huolimatta.- Työelämässä olevien 55-64-vuotiaiden osuus on alhainen (noin 37,8 prosenttia), mikä merkitsee käyttämätöntä työllisyyspotentiaalia ja tarvetta vahvistaa elinikäistä oppimista koskevaa kattavaa strategiaa työvoiman työllistyvyyden parantamiseksi.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: työn verotuksen keventäminen, ennaltaehkäisevät toimintapolitiikat, vero- ja etuusjärjestelmät erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden osalta, elinikäinen oppiminen ja yhtäläiset mahdollisuudet.Saksalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi jatkettava toimia ennaltaehkäisevän politiikan kattavaa täytäntöönpanoa varten, ja siinä olisi keskityttävä varhaisessa vaiheessa toteutettaviin toimiin, jotka perustuvat yksilökohtaisiin tarpeisiin ja joilla pyritään ehkäisemään pitkäaikaistyöttömyyteen ajautumista. Yhteisten ja kansallisten tavoitteiden saavuttamista olisi seurattava tiiviisti.2. Olisi tarkasteltava edelleen esteitä, jotka saattavat jarruttaa kaikkien ryhmien ja erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille. Olisi seurattava muutoksia ikääntyneiden työntekijöiden osallistumisessa työmarkkinoille ja toteutettava tämän ryhmän työllistyvyyttä parantavia lisätoimenpiteitä.3. Olisi parannettava jatko- ja täydennyskoulutuksen sekä oppisopimuskoulutuksen puite-edellytyksiä kannustimet mukaan lukien yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kehitettävä edelleen kattavampaa strategiaa sekä asetettava niin laadullisia kuin määrällisiä tavoitteita elinikäiselle oppimiselle, jotta voitaisiin ehkäistä ammattitaidon puutteita työmarkkinoilla. Kouluissa ja oppilaitoksissa on toteutettava toimia, joilla varmistetaan kitkattomampi siirtyminen nykyaikaiseen työhön työpaikalla.4. Olisi jatkettava ja seurattava toimia, joilla työn verotusta pyritään edelleen keventämään äskettäisten vuoden 2000 verouudistuksen ja ympäristöverouudistuksen pohjalta vähentämällä veroja ja sosiaaliturvamaksuja. Olisi vähennettävä työvoimakustannuksia myös palkkataulukon alapäässä - kuitenkin talouden vakauttamistarve huomioon ottaen.5. Olisi jatkettava ja vahvistettava kaksitahoista strategiaa, jossa yhdistetään tasa-arvon valtavirtaistaminen ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat erityistoimet. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä vero- ja etuusjärjestelmien vaikutukseen naisten työllisyyteen, ja olisi toteutettava toimia sukupuolten välisten palkkaerojen vähentämiseksi.IV KREIKKATyöllisyyteen liittyvät ongelmatKreikka täytti vuoden 1999 lopulla talous- ja rahaliittoon liittymistä koskevat lähentymiskriteerit. Kreikassa on kuitenkin yksi EU:n alhaisimmista työllisyysasteista (55,4 prosenttia). Työttömyys on lisääntynyt viime vuosina - suureksi osaksi työvoiman kasvamisen (naiset ja siirtolaiset) ja maataloussektorin jatkuvasti heikentyneen työllisyyden vuoksi - ja on edelleen EU:n keskiarvoa korkeampi. Myös pitkäaikaistyöttömyys on lisääntynyt. Tilanteesta käyvät ilmi seuraavat työmarkkinoiden rakenteelliset ongelmat:- Nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyystaso ja naisten työttömyystaso on korkea. Ne ovat EU:n keskiarvon yläpuolella.- Sekä työllisyys- että työttömyysluvuissa on suuret sukupuolierot.- Koulutusuudistuksiin sisältyy toimia, joilla pyritään kehittämään elinikäistä oppimista, mutta tätä koskevaa selvää yleisstrategiaa ei ole. Yleissivistäviä ja ammatillisia koulutusjärjestelmiä olisi vielä kehitettävä.- Raskas hallinto ehkäisee yritysten kehittämistä erityisesti niiden perustamisvaiheessa, ja työllisyys palvelualalla on alhaista tietyillä alueilla tapahtuneesta elpymisestä huolimatta.- Uuden teknologian käytössä ja työn organisoinnin nykyaikaistamisessa on parantamisen varaa.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: yleinen poliittinen lähestymistapa, ennaltaehkäisevä ja aktivoiva politiikka, tasa-arvon valtavirtaistaminen ja naisten osuuden lisääminen työmarkkinoilla, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, hallinnollisen taakan keventäminen sekä työn organisoinnin nykyaikaistaminen.Kreikalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi kehitettävä strategisia puitteita ja selvästi jäsennettyä politiikkaa työllisyyden suuntaviivojen panemiseksi täytäntöön kaikissa neljässä pilarissa.2 Olisi toteutettava päättäväisiä ja johdonmukaisia toimia suuntaviivojen 1 ja 2 mukaisesti sen estämiseksi, että nuoret ja aikuiset työttömät ajautuvat pitkäaikaistyöttömyyteen, kehittämällä nykyisiä suunnitelmia julkisten työvoimapalvelujen uudistamiseksi nopeasti. Olisi ajantasaistettava tilastointijärjestelmää, jotta ennaltaehkäisyä ja aktivointia koskevat poliittiset indikaattorit voitaisiin toimittaa ajoissa ja edistystä voitaisiin seurata tehokkaasti.3. Olisi tarkasteltava mahdollisuutta vähentää työn ja/tai ansiotulon verotusta työllisyysasteen nostamiseksi. Kreikan olisi myös pyrittävä kannustamaan naisia osallistumaan työelämään tasa-arvon valtavirtaistamisperiaatteen mukaisesti.4. Olisi omaksuttava elinikäistä koulutusta koskeva kattava strategia ja asetettava sitä koskevat tavoitteet ja parannettava edelleen yleissivistäviä ja ammatillisia koulutusjärjestelmiä työvoiman ammattitaidon parantamiseksi. Myös täydennyskoulutusta olisi tuettava voimakkaammin, erityisesti ottamalla työmarkkinaosapuolet aktiivisemmin mukaan toimintaan.5. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukainen strategia, jolla pyritään vähentämään merkittävästi uusien yritysten perustamiseen liittyvää hallinnollista rasitetta. Tarkoituksena on edistää yrittäjyyttä ja hyödyntää palvelualan työllistämismahdollisuudet.6. Olisi edistettävä yhteistyökumppanuuksien solmimista ja rohkaistava työmarkkinaosapuolia kaikilla tasoilla sitoutumaan konkreettisesti työn organisoinnin nykyaikaistamiseen. Tavoitteena on parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä ja varmistaa vaadittava joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino.V ESPANJATyöllisyyteen liittyvät ongelmatEspanjan talous- ja työllisyyskasvu on ollut positiivista viime vuosina, mutta jäljellä on edelleen vaativia haasteita:- Työllisyysaste - vaikka onkin kohoamassa - on yksi EU:n alhaisimmista. Työttömyysaste on edelleen korkea (15,9 prosenttia), vaikka se onkin alentunut huomattavasti vuodesta 1996. Myös pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt, mutta työttömyys koskee erityisesti naisia ja ikääntyneitä työntekijöitä.- Määräaikaisten työpaikkojen osuus on korkea, ja useimmat niistä ovat lyhytkestoisia ja niissä työskentelee enimmäkseen naisia ja nuoria.- Alueelliset erot ovat suuret ja maantieteellinen liikkuvuus on hyvin vähäistä.- Naisten työllisyysaste on kohonnut, mutta se on edelleen alin EU:ssa (37,6 prosenttia). Sukupuolten välinen ero työllisyysasteessa (30,3 prosenttia) on EU:n suurin, ja naisten työttömyysaste on 23,1 prosenttia.- Alle 35 prosentilla 25-64-vuotiaasta väestöstä on keskiasteen tutkinto. Koulun keskeyttäminen on yleistä, ja yleissivistävään ja ammatilliseen aikuiskoulutukseen osallistuminen on erittäin harvinaista. Maassa ei ole elinikäistä oppimista koskevaa kattavaa strategiaa.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: ennaltaehkäisevä ja aktivoiva politiikka, tilastollisen seurantajärjestelmän parantaminen, tasa-arvon valtavirtaistaminen, elinikäinen oppiminen, sopeutumiskyky sekä vero- ja etuusjärjestelmät.Espanjalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi jatkettava toimia julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistamiseksi, jotta niiden tehokkuus parantuisi, ja olisi tehostettava ennaltaehkäisevän politiikan täytäntöönpanoa, jotta sillä katettaisiin kaikki mahdolliset edunsaajat. Näihin toimiin olisi sisällyttävä tilastollisen seurantajärjestelmän valmistuminen kansallisen toimintasuunnitelman ja yhteisen työllisyysraportin mukaisesti.2. Olisi toteutettava lisätoimia tasa-arvon valtavirtaistamisen tukemiseksi, jotta naisten työllisyysaste saataisiin nostettua lähelle EU:n keskiarvoa. Toimien käynnistämiseen käytetystä ajasta tulisi ongelman laajuuden huomioon ottaen näkyä tämän tavoitteen kiireellisyys.3. Olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön elinikäistä oppimista koskeva johdonmukainen strategia, johon sisältyy tavoitteita ja jossa käsitellään perus- ja täydennyskoulutusta ja ammatillista koulutusta. Tarkoituksena on kohottaa koulutustasoa ja lisätä aikuisten osallistumista koulutukseen. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä varhain koulunkäyntinsä päättäviin.4. Olisi toimittava yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa työsuhteiden mukauttamiseksi myös työvoimaa koskevien säännösten osalta sekä työn uusien organisointimuotojen kehittämiseksi. Samalla olisi varmistettava vaadittava joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino koko työvoiman osalta.5. Olisi tarkasteltava vero- ja etuusjärjestelmiin liittyviä kannustimia ja epäkannustavia tekijöitä; tavoitteena on lisätä osallistumista työmarkkinoille ja pysyviä työpaikkoja.VI RANSKATyöllisyyteen liittyvät ongelmatRanskan työllisyystilanne jatkaa elpymistään, mutta sillä on vielä suuria rakenteellisia ongelmia:- 55-64-vuotiaiden ikäryhmän osuus työmarkkinoilla (28,3 prosenttia) on paljon alle EU:n keskiarvon (35,9 prosenttia), eikä laskusuunta muuttunut vuonna 1999.- Työttömyyden aleneminen oli vaatimatonta, ja työttömyysaste (11,3 prosenttia) on edelleen korkeampi kuin EU:n keskiarvo (10,8 prosenttia).- Työtä verotetaan raskaasti.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: ikääntyneiden työntekijöiden pysyminen kauemmin työelämässä, työn verotuksen keventäminen, ennaltaehkäisevä toiminta ja elinikäinen oppiminen.Ranskalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Kehittämällä kattavampi lähestymistapa ja ottamalla työmarkkinaosapuolet mukaan toimintaan olisi vahvistettava toimia, joilla ikääntyneet työntekijät saataisiin pysymään kauemmin työelämässä.2. Olisi jatkettava ja arvioitava poliittisia toimia, joiden tarkoituksena on pienentää työn verotusta erityisesti ammattitaidottomien ja matalapalkkaisten työntekijöiden osalta.3. Olisi jatkettava työttömien yksilökohtaisia, varhaisessa vaiheessa toteutettavia toimia ja hyödynnettävä niitä paremmin nuorten ja aikuisten työttömyyden torjumiseksi.4. Olisi pyrittävä nykyaikaistamaan työn organisointia ja seurattava tarkasti 35-tuntista työviikkoa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon lopullisia vaikutuksia. Olisi tehostettava täydennyskoulutusjärjestelmän toimintaa ja edistettävä elinikäistä oppimista koskevaa kattavaa strategiaa.5. Olisi omaksuttava ja pantava täytäntöön johdonmukainen strategia, johon kuuluu sääntelyyn ja verotukseen liittyviä ja muita toimenpiteitä, joilla kevennetään yritysten hallinnollista rasitetta. Olisi myös arvioitava nykyisiä toimia, joilla on pyritty luomaan nuorille uusia työtilaisuuksia.VII IRLANTITyöllisyyteen liittyvät ongelmatIrlannin talous ja työllisyys ovat kehittyneet poikkeuksellisesti. Vuonna 1999 työllisyysaste ylitti EU:n keskiarvon. Lisäksi kaikkien ryhmien työttömyysaste on jatkanut laskuaan. Nämä suuntaukset viittaavat työmarkkinoiden kiristymiseen jatkossakin. Irlannilla on kuitenkin edelleen joitakin rakenteellisia ongelmia:- Irlannille samoin kuin joillekin muillekin jäsenvaltioille keskeistä on välttää työvoimapulaa ja siitä seuraavaa palkkojen korotuspainetta.- Vaikka naisten osallistumisaste on noussut merkittävästi, on se edelleen EU:n keskiarvon alapuolella, ja sukupuolten välinen ero työllisyydessä on kaventunut vain hieman vuodesta 1998 vuoteen 1999.- Lisääntyvän työvoimapulan vuoksi Irlannin olisi investoitava sekä työttömien että työssäkäyvien koulutukseen. Irlanti on yksi harvoista maista, joissa työttömien osallistuminen koulutustoimiin lisääntyi. Samaan aikaan koulutukseen osallistuvien työssäkäyvien määrä on kuitenkin edelleen unionin alhaisimpia.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: naisten osuuden lisääminen työmarkkinoilla sekä yritysten sisäistä koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevan strategian kehittäminen.Irlannille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi vietävä eteenpäin kattavaa strategiaa, jolla pyritään lisäämään naisten osallistumista työelämään poistamalla veroesteitä ja lisäämällä lastenhoitomahdollisuuksia, ja olisi toteutettava toimia, joiden tavoitteena on sukupuolten välisten palkkaerojen kaventaminen.2. Toimia, joilla tuetaan tuottavuuden lisäämistä ja työvoiman ammattitaidon ja pätevyyden kehittämistä, olisi jatkettava ja tehostettava. Tässä olisi korostettava enemmän yrityksissä tapahtuvaa koulutusta ja elinikäisen oppimisen kehittämistä ja siihen liittyvien tavoitteiden asettamista.VIII ITALIATyöllisyyteen liittyvät ongelmatTyöllisyys kohosi vuonna 1999 pääasiassa verokannustimien ja joustavien työaikajärjestelyiden käyttöönoton ansiosta. Parannukset jättävät kuitenkin useat Italian työmarkkinoiden rakenteelliset ongelmat yhä ratkaisematta, ja eri alueiden välillä on suuria eroja.- Maassa on alhainen työllisyysaste (52,5 prosenttia), joka on noin 10 prosenttiyksikköä alle EU:n keskiarvon, ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on yhä alhainen (27,5 prosenttia).- Naisten työllisyysaste nousi nopeammin kuin miesten, mutta se on edelleen vain 38,1 prosenttia ja yksi EU:n alhaisimmista.- Työttömyys putosi 11,3 prosenttiin mutta on edelleen kaksi prosenttiyksikköä yli EU:n keskiarvon. 15-24-vuotiaiden työttömyysaste on 12,4 prosenttia, mikä on lähes neljä prosenttiyksikköä korkeampi kuin EU:n keskiarvo. Pitkäaikaistyöttömyys laski vain nimellisesti: vuonna 1998 pitkäaikaistyöttömiä oli 7,1 prosenttia työvoimasta ja vuonna 1999 6,9 prosenttia.- Työmarkkinoille on erityisesti maan eteläosissa ominaista suuret sukupuolierot työllisyydessä, noin 30 prosenttiyksikköä, ja naisten työttömyysaste (15,6 prosenttia) on lähes kaksinkertainen miesten työttömyysasteeseen (8,7 prosenttia) nähden.- Alueelliset erot ovat edelleen huomattavat: maan keski- ja pohjoisosassa työttömyysaste on noin 6,5 prosenttia ja etelässä 22 prosenttia.- Keskiasteen tutkinnon suorittaneiden osuus työvoimasta on 51,5 prosenttia (EU:n keskiarvo 66 prosenttia), mutta vain 6,1 prosenttia aikuisista osallistuu yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen (EU:n keskiarvo 8,7 prosenttia).Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisää toimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: neljään pilariin kuuluvien eri politiikan keinojen käyttäminen, vero- ja etuusjärjestelmät, aktivoiva ja ennaltaehkäisevä politiikka, tasa-arvon valtavirtaistaminen ja sukupuolten väliset erot sekä elinikäinen oppiminen.Italialle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi jatkettava neljään pilariin liittyvien politiikan keinojen tasapainon parantamista tehostamalla työllistyvyyttä edistävää politiikkaa, nykyaikaistamalla työn organisointia ja siihen liittyviä sääntelypuitteita, kehittämällä kattava tasa-arvostrategia sekä jatkamalla tasa-arvon valtavirtaistamista.2. Olisi jatkettava eläkejärjestelmän tarkistamista vuodeksi 2001 suunnitellun tarkistuksen mukaisesti ja tarkistettava muita etuusjärjestelmiä, jotta vähennettäisiin työvoiman siirtymistä pois työmarkkinoilta. Lisäksi olisi jatkettava toimia verotuksen keventämiseksi erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden osalta.3. Osana työllisyyspolitiikkaa olisi toteutettava lisää toimia, joilla estetään nuorten ja aikuisten työttömien joutuminen pitkäaikaistyöttömiksi. Tällaisiin toimiin kuuluisi julkisten työvoimapalveluiden uudistuksen täytäntöönpano koko maassa, työllisyyttä koskevan työllisyysjärjestelmän käyttöönoton nopeuttaminen ja nykyisten toimien jatkaminen tilastollisen seurantajärjestelmän kehittämiseksi.4. Olisi toteutettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja erityisiä toimenpiteitä, joilla kavennetaan nykyisiä laajoja sukupuolieroja työllisyys- ja työttömyysasteissa. Tavoitteena olisi tarjota naisille enemmän ja parempia työmahdollisuuksia.5. Olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön elinikäistä oppimista koskeva johdonmukainen strategia, johon sisältyy kansallisia tavoitteita. Työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava enemmän koulutusmahdollisuuksien tarjoamiseen työvoimalle.IX LUXEMBURGTyöllisyyteen liittyvät ongelmatLuxemburgin työmarkkinatilanne oli suotuisa vuonna 1999, ja sitä tukivat vahva talouskasvu ja EU:n korkein työllisyysasteen kasvu (4,8 prosenttiyksikköä). Työttömyysaste laski entisestään ja on edelleen EU:n alhaisin (2,3 prosenttia). Maassa on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:- Kansallinen kokonaistyöllisyysaste on hyvin alhainen hyvästä työllisyystilanteesta huolimatta, sillä rajatyöntekijöitä on paljon. Työllisyysaste on erityisen alhainen yli 55 vuotiaiden työntekijöiden (26,3 prosenttia) ja naisten (48,5 prosenttia) osalta, vaikkakin molemmat luvut ovat nousseet vuodesta 1998.- Sukupuolten välinen ero työllisyydessä on yksi EU:n suurimpia (25,9 prosenttiyksikköä).- Maassa on pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta.- Aikuisten työntekijöiden osallistuminen täydennyskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen on edelleen vähäistä (5,3 prosenttia).Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: sosiaalinen vuoropuhelu, ikääntyneiden työntekijöiden ja naisten osuuden lisääminen työmarkkinoilla sekä elinikäinen oppiminen.Luxemburgille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi kannustettava työmarkkinaosapuolia käymään rakentavaa vuoropuhelua, joka on olennaisen tärkeää kansallisessa toimintasuunnitelmassa esitetyn työllisyyspolitiikan onnistumiselle.2. Olisi toteutettava toimia, joilla lisätään ikääntyneiden työntekijöiden ja naisten osallistumista työelämään; tässä yhteydessä olisi myös tarkistettava vero- ja etuusjärjestelmiä. Lisäksi olisi toteutettava toimia, joilla edistetään tasa-arvon valtavirtaistamista.3. Olisi jatkettava ammatillista täydennyskoulutusta koskevan puitelainsäädännön täytäntöönpanoa ja vahvistettava koulutuspolitiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja siihen liittyvien tavoitteiden asettamista niin, että saadaan lisättyä osallistumista yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.X ALANKOMAATTyöllisyyteen liittyvät ongelmatAlankomaiden työllisyys kasvoi vuonna 1999, ja työllisyysaste on selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella. Työttömyysaste laski vuonna 1999 entisestään 3,3 prosenttiin, mikä on alle EU:n keskiarvon. Maassa on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:- Vaikka pitkäaikaistyöttömyys on laskussa, siihen liittyy sitkeitä ongelmia, jotka vaivaavat tiettyjä erityisryhmiä ja varsinkin heikon ammattitaidon omaavia työntekijöitä, ikääntyneitä työntekijöitä ja etnisiä vähemmistöjä.- Suurta työikäisten joukkoa pidetään työmarkkinoiden ulkopuolella työkyvyttömyysetuuksien ja muiden sosiaalietuuksien avulla.- Työvoimapula ja siihen liittyvä palkankorotuspaine ovat nousemassa esiin.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: vero- ja etuusjärjestelmä sekä tilastollinen seurantajärjestelmä.Alankomaille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi jatkettava yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa sellaisten etuusjärjestelmien osatekijöiden vähentämiseksi, jotka eivät ole omiaan kannustamaan etenkään työkyvyttömyysetuuksia saavien henkilöiden osallistumista avoimille työmarkkinoille ja luomaan köyhyysloukkuja.2. Olisi jatkettava tilastojärjestelmän kehittämistä, jotta politiikka- ja tulosindikaattorit olisivat riittävän ajoissa käytettävissä ennaltaehkäisevän politiikan täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten.XI ITÄVALTATyöllisyyteen liittyvät ongelmatItävallan työmarkkinoiden tilanne kohentui viime vuonna, ja kokonaistyöllisyysaste oli 68,2 prosenttia (naisten osalta 59,7 prosenttia), mikä on lähellä Lissabonin Eurooppa-neuvoston vuodeksi 2000 asettamaa 70 prosentin tavoitetta ja selvästi yli EU:n keskiarvon. Kokonaistyöttömyys aleni vuonna 1999 3,8 prosenttiin, ja sekä kokonaistyöttömyys että nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys ovat EU:n alimpien joukossa. Hyvästä yleistilanteesta huolimatta työmarkkinoilla on edelleen rakenteellisia ongelmia:- Itävallassa on keskimääräistä korkeampi kokonaisveroaste, ja työn verotus kasvoi vuosina 1994-1998. On ennustettu, että välillisten työvoimakustannusten osuus BKT:sta alenee noin 0,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2003 mennessä, mikä on ensimmäinen askel eteenpäin.- Sukupuolten välinen ero sekä työllisyys- että työttömyysasteessa on edelleen merkittävä siitä huolimatta, että naisten työllisyysaste on EU:n keskiarvoa korkeampi.- Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste on alle EU:n keskiarvon, ja yli 50-vuotiaiden työttömyys on edelleen korkea.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: ikääntyneiden työntekijöiden työllistyvyys, tasa-arvon valtavirtaistaminen ja työhön kohdistuva verotus.Itävallalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi toteutettava lisätoimenpiteitä työn raskaan verotuksen keventämiseksi huomattavasti erityisesti niiden ryhmien osalta, jotka kohtaavat työmarkkinoilla ongelmia.2. Olisi jatkettava kattavaa strategiaa työllisyydessä edelleen esiintyvien huomattavien sukupuolierojen pienentämiseksi esimerkiksi toimilla, joilla edistetään palkkaerojen pienentämistä ja helpotetaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista.3. Olisi jatkettava varhaiseläkejärjestelmien ja muiden toimenpiteiden uudistamista, jotta ikääntyneet työntekijät pysyisivät kauemmin työelämässä ja heidän työllisyysasteensa parantuisi huomattavasti.XII PORTUGALITyöllisyyteen liittyvät ongelmatPortugalin työllisyystilanne parani edelleen vuonna 1999 ja vahvisti näin edellisen vuoden positiivista suuntausta. Työttömyys on alimpia EU:ssa, ja pitkäaikaistyöttömyys on laskenut nopeasti. Työmarkkinat kärsivät kuitenkin rakenteellisista heikkouksista, jotka vaativat toimia:- Työvoiman keskimääräinen ammattitaitotaso on heikko. Vain 21,2 prosentilla työvoimasta on keskiasteen tutkinto, kun EU:n keskiarvo on 66 prosenttia. Osallistumisaste yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen on 3,6 prosenttia, mikä myös on alle EU:n keskiarvon (8,7 prosenttia), ja 45 prosenttia 18-24-vuotiaista nuorista jättää koulunsa kesken.- Palvelualan työllistämismahdollisuudet ovat huomattavat, kuten palvelualan työllisyysaste (36,2 prosenttia) osoittaa, mutta maassa ei ole kehitetty johdonmukaista strategiaa yrittäjyyden edistämiseksi.- Työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen on välttämätöntä Portugalin työmarkkinoiden tärkeimpien haasteiden voittamiseksi. Näitä haasteita ovat erityisesti alhainen ammattitaitotaso, työn organisoinnin nykyaikaistaminen ja työsuhteet.- Naisten työmarkkinatilanteen yleinen parantuminen edellyttää sitä, että sukupuolten tasa-arvoa lisätään erityisesti alakohtaisesti.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, yritysten hallinnollisen rasituksen keventäminen, yhteistyökumppanuuden kehittäminen, sukupuolittainen eriytyminen ja lastenhoitopalveluiden saatavuus.Portugalille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi pyrittävä edelleen kehittämään ja panemaan täytäntöön elinikäistä oppimista koskeva kattava strategia, jossa käsitellään myös koulunkäynnin varhaiseen lopettamiseen liittyviä ongelmia, asetetaan selkeät tavoitteet ja suunnitellaan asianmukaiset välineet. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatuun, jotta vältettäisiin ammattitaidon puute.2. Olisi pyrittävä edelleen keventämään yritysten hallinnollista rasitetta, hyödyntämään palvelualan työllistämismahdollisuuksia ja edistämään keski- ja korkeatasoista ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomista palvelualalle.3. Olisi jatkettava kumppanuuslähestymistavan täytäntöönpanoa ja edistettävä työmarkkinaosapuolten konkreettista sitoutumista varsinkin työn organisoinnin nykyaikaistamiseen, työsuhteiden ja työlainsäädännön mukauttamiseen ja täydennyskoulutukseen.4. Olisi edelleen toteutettava toimia työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi laajentamalla lastenhoitopalveluita ja tarkasteltava tapoja edistää sukupuolten tasa-arvoa alakohtaisesti.XIII SUOMITyöllisyyteen liittyvät ongelmatSuomen vahva talouskasvu on jatkunut edellisten viiden vuoden ajan, mutta jotkin huomattavat rakenteelliset ongelmat ovat ennallaan:- Kokonaistyöttömyysaste on edelleen korkea (10,2 prosenttia), ja työttömyys on pääosin rakenteellista. Myös nuorisotyöttömyys ja yli 50-vuotiaiden pitkäaikaistyöttömyys ovat edelleen merkittäviä ongelmia.- Suomi on hiljattain toteutetuilla toimilla pystynyt keventämään työn verotusta, mutta se on kuitenkin edelleen pysynyt EU:n keskiarvoa korkeampana.- Suomessa on ammattitaitoisen työvoiman puutetta useilla aloilla (sekä korkean että alhaisen ammattitaidon tehtävissä), ja maassa on yleistä tarvetta saada työvoima aktivoitua keskittymällä laadukkaaseen aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan.- Alueelliset työllisyyserot ovat huomattavia.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: vero- ja etuusjärjestelmät, työn verotus sekä työmarkkinoiden ammatti- ja alakohtainen jakautuminen sukupuolen mukaan.Suomelle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi tarkasteltava edelleen nykyisiä vero- ja etuusjärjestelmiä työntekoon ja työntekijöiden palkkaamiseen kannustavien tekijöiden lisäämiseksi. Lisäksi olisi keskityttävä ikääntyneille työntekijöille suunnattuun elinikäisen oppimisen politiikkaan, jotta nämä pysyisivät pidempään työelämässä.2. Olisi jatkettava nykyisiä poliittisia aloitteita työn verotuksen keventämiseksi; tässä olisi otettava huomioon maan talous- ja työllisyystilanne.3. Olisi seurattava ja arvioitava tasa-arvon valtavirtaistamisen yhteydessä työmarkkinoiden tämänhetkistä ammatti- ja alakohtaista jakautumista sukupuolen mukaan.XIV RUOTSITyöllisyyteen liittyvät ongelmatRuotsin työllisyysaste on EU:n korkeimpia, ja sen työllisyyskasvu on hiljattain elpynyt niin, että työttömyys laski 7,2 prosenttiin vuonna 1999. Työmarkkinoilla on kuitenkin joitakin rakenteellisia ongelmia:- Työtä, erityisesti ammattitaidottoman ja matalapalkkaisen työvoiman työtä verotetaan edelleen hyvin raskaasti. Ruotsilla on vieläkin EU:n korkein työvoiman verotusaste: vuonna 1998 se oli 52,7 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 39,2 prosenttia.- Suuri osa työikäisestä väestöstä on riippuvainen etuuksista.- Ammattitaitoisen työvoiman puutteesta - erityisesti alueellisesti - on tullut talouskasvua ja alueellista kehitystä estävä tekijä.- Työmarkkinoiden tämänhetkinen sukupuolittainen ammatti- ja alakohtainen eriytyminen herättää huolestusta hyvin kehittyneestä tasa-arvopolitiikasta huolimatta.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia tarvitaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: työn verotus ja tasa-arvon valtavirtaistaminen.Ruotsille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi toteutettava lisätoimia asettamalla erityisesti kansallisen tilanteen huomioivia tavoitteita työn raskaan verotuksen keventämiseksi ennen kaikkea matalapalkkaisten työntekijöiden osalta.2. Olisi jatkettava poliittisia aloitteita, joilla pyritään mukauttamaan edelleen etuus- ja avustusjärjestelmiä niin, että kannustetaan riittävästi työpaikan vastaanottamiseen.3. Olisi seurattava ja arvioitava nykyistä työmarkkinoiden ammatti- ja alakohtaista eriytymistä sukupuolittain samassa yhteydessä, kun vuonna 1999 aloitettua tasa-arvon valtavirtaistamisstrategiaa uudistetaan.XV YHDISTYNYT KUNINGASKUNTATyöllisyyteen liittyvät ongelmatYhdistyneen kuningaskunnan työllisyys kasvoi vuonna 1999, ja naisten ja miesten työllisyysaste on selvästi korkeampi kuin EU:n keskiarvo. Työttömyysaste laski edelleen vuonna 1999 ja putosi 6,1 prosenttiin, mikä on alle EU:n keskiarvon. Maassa on kuitenkin edelleen merkittäviä rakenteellisia ongelmia:- Pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuu nuorista 17 prosenttia ja aikuisista 11 prosenttia, ja nämä määrät ovat edelleen suurempia kuin parhaiten selviytyvissä jäsenvaltioissa.- Vaikka pitkäaikaistyöttömyys on alenemassa, siihen liittyy sitkeitä ongelmia, jotka vaivaavat tiettyjä ryhmiä ja varsinkin kotitalouksia, joissa ei ole yhtään työssäkäyvää sekä heikommassa asemassa olevia ryhmiä. Nämä ongelmat koskevat myös useita sellaisia alueita, joilla on tietty maantieteellinen sijainti. Yksinhuoltajien jääminen työmarkkinoiden ulkopuolelle on edelleen ongelma.- Joillakin aloilla ja varsinkin tietotekniikka-alalla on puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta. Perustaitojen alhainen taso on yleinen ongelma Yhdistyneessä kuningaskunnassa.- Sukupuolten välinen palkkaero on pienenemässä, mutta se on edelleen suuri EU:n keskiarvoon verrattuna. Lisäksi vanhemmuudesta johtuvat sukupuolierot työmarkkinoilla ovat EU:n korkeinta tasoa, mikä osoittaa tarvetta riittävien ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalveluiden järjestämiseen.- Työmarkkinoiden sukupuolittainen ammatti- ja alakohtainen eriytyminen on yleisempää kuin EU:ssa keskimäärin.Tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että lisätoimia vaaditaan seuraavia seikkoja koskevien työllisyyden suuntaviivojen ja suositusten osalta: sopeutumiskyky, sukupuolten väliset palkkaerot, lastenhoitopalveluiden tarjonta, työttömyyttä ehkäisevä strategia ja elinikäinen oppiminen.Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä:1. Olisi tasapainotettava suuntaviivojen eri politiikanalojen täytäntöönpanoa niin, että työn organisoinnin nykyaikaistamispyrkimyksiä vahvistetaan ja tehdään näkyvämmiksi erityisesti tukemalla työmarkkinayhteistyötä kaikilla asianomaisilla tasoilla.2. Olisi toteutettava toimia sukupuolten välisten palkkaerojen vähentämiseksi ja lastenhoitopalveluiden parantamiseksi, jotta sekä isien että äitien olisi helpompi siirtyä työelämään. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä yksinhuoltajien tarpeisiin.3. Olisi tarjottava nykyistä useammille aikuisille työttömille aktiivisia työmarkkinatoimia ennen kuin työttömyys on kestänyt 12 kuukautta. Olisi myös täydennettävä työnhakijan avustusjärjestelmästä (Jobseekers' Allowance Regime) myönnettävää tukea.4. Olisi pyrittävä panemaan tehokkaammin täytäntöön elinikäistä oppimista ja erityisesti perustaitojen yleisen tason parantamista koskevia aloitteita, joilla osoitetaan, miten varmistetaan niiden ryhmien osallistuminen, jotka ovat perinteisesti haluttomia tarttumaan mahdollisuuteen tai joille ei ole tarjolla sopivia mahdollisuuksia.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0216

Suositus neuvoston päätös Bulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehtyyn yleissopimukseen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä  /* KOM/2007/0216 lopull. - CNS 2007/0073 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 25.4.2007KOM(2007) 216 lopullinen2007/0073 (CNS)SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖSBulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehtyyn yleissopimukseen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä(komission esittämä)PERUSTELUTVuonna 2005 hyväksytyssä Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjassa[1] otettiin käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan Bulgarian ja Romanian liittyessä yleissopimuksiin (ja pöytäkirjoihin), jotka jäsenvaltiot ovat tehneet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan (entinen K.3 artikla) ja EY:n perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella. Enää ei ole tarpeen aikaisempaan tapaan neuvotella ja tehdä erillisiä pöytäkirjoja kyseisiin yleissopimuksiin liittymisestä (mikä edellyttäisi ratifiointia 27 valtiossa). Sen sijaan liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Bulgaria ja Romania liittyvät edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin liittymisasiakirjan nojalla.Liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan neuvosto tekee tätä varten päätöksen, jossa vahvistetaan edellä tarkoitettujen yleissopimusten voimaantulon ajankohta Bulgarian ja Romanian osalta ja joka sisältää näiden kahden uuden jäsenvaltion liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin (tämä merkitsee muun muassa sitä, että yleissopimukset on tehtävä bulgarian ja romanian kielillä, jotta molemmat kielitoisinnot ovat yhtä todistusvoimaisia). Neuvosto tekee päätöksen komission suosituksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan.Liittymisasiakirjan liitteessä I luetellaan seitsemän tällaista oikeus- ja sisäasioiden alan yleissopimusta ja pöytäkirjaa.Luetteloon sisältyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehty yleissopimus tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä.Tällä komission suosituksella neuvoston päätökseksi on tarkoitus tehdä edellä mainittuun yleissopimukseen Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.2007/0073 (CNS)SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖSBulgarian ja Romanian liittymisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 18 päivänä joulukuuta 1997 tehtyyn yleissopimukseen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen,ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan, jäljempänä ’liittymisasiakirja’, ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen[2],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[3],sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä, jäljempänä ’tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehty yleissopimus’ allekirjoitettiin Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1997, ja se tulee voimaan yhdeksänkymmenen päivän kuluttua siitä päivästä, jona sellainen valtio, joka on Euroopan unionin jäsen neuvoston antaessa säädöksen yleissopimuksen tekemisestä, viimeisenä suorittaa asiaan liittyvät muodollisuudet ja tekee tarvittavan ilmoituksen.(2) Tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehdyn yleissopimuksen 32 artiklan 4 kohdan mukaan jokainen jäsenvaltio voi yleissopimuksen voimaantuloon saakka yleissopimuksen 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antaessaan tai milloin tahansa myöhemmin antaa julistuksen, jonka mukaan yleissopimusta sovelletaan asianomaisen valtion ja muiden samanlaisen julistuksen tehneiden jäsenvaltioiden välisissä suhteissa.(3) Euroopan unioniin liittymisen johdosta Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia ja Slovakia ovat tallettaneet tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehtyä yleissopimusta koskevat liittymiskirjansa.(4) Liittymisasiakirjan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään, että Bulgaria ja Romania liittyvät jäsenvaltioiden välillä tehtyihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, jotka on lueteltu liittymisasiakirjan liitteessä I ja joihin sisältyy muun muassa tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehty yleissopimus. Edellä tarkoitettujen yleissopimusten ja pöytäkirjojen on määrä tulla voimaan Bulgarian ja Romanian osalta neuvoston määräämänä päivänä.(5) Liittymisasiakirjan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto tekee edellä tarkoitettuihin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin kaikki liittymisen johdosta tarvittavat mukautukset,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Muutetaan tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehty yleissopimus seuraavasti:Korvataan 31 artiklan (Alueellinen soveltaminen) 1 kohta seuraavasti:”1. Tätä yleissopimusta sovelletaan yhteisön tullialueeseen kuuluvilla jäsenvaltioiden alueilla, mukaan lukien Saksan liittotasavallan osalta Helgolandin saari ja Büsingenin alue (Saksan liittotasavallan ja Sveitsin valaliiton välillä Büsingen am Hochrhein -kunnan sisällyttämisestä Sveitsin valaliiton tullialueeseen 23 päivänä marraskuuta 1964 tehdyn sopimuksen tai sen voimassa olevan toisinnon puitteissa ja nojalla) ja Italian tasavallan osalta Livignon ja Campione d'Italian alueet, sekä edellä tarkoitettuihin jäsenvaltioiden alueisiin liittyvillä aluemerillä, sisäisillä merivesillä ja ilmatilassa.”.2 artiklaTullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehty yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä, tulee voimaan Bulgarian ja Romanian osalta yleissopimuksen voimaantulopäivänä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehdyn yleissopimuksen 32 artiklan 4 kohdan soveltamista.3 artiklaTullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehdyn yleissopimuksen tekstit, jotka on laadittu bulgarian ja romanian kielillä ja liitetty tähän päätökseen, ovat todistusvoimaiset samoin ehdoin kuin tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehdyn yleissopimuksen muut tekstit.4 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE Tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä tehty yleissopimus – bulgarian- ja romaniankieliset tekstit.[1] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203.[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL C […], […], s. […].


Avis juridique important

|

32004H0163

Komission suositus, annettu 17 päivänä helmikuuta 2004, neuvoston direktiivin 95/53/EY mukaisesta rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2004 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 052 , 21/02/2004 s. 0070 - 0076

Komission suositus,annettu 17 päivänä helmikuuta 2004,neuvoston direktiivin 95/53/EY mukaisesta rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2004(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2004/163/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista 25 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/53/EY(1) ja erityisesti sen 22 artiklan 3 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivissä 95/53/EY velvoitetaan komissio laatimaan yhteisön tason virallisten tarkastusten tuloksia koskeva yleinen kokonaiskertomus. Kertomus pohjautuu jäsenvaltioilta vuoden 2002 tarkastusohjelmien täytäntöönpanosta saatuihin tietoihin.(2) Jäsenvaltiot totesivat vuonna 2003, että eräiden seikkojen osalta on tarpeen toteuttaa yhteensovitettu tarkastusohjelma vuonna 2004.(3) Haitallisista aineista eläinten rehuissa 7 päivänä toukokuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY(2) vahvistetaan aflatoksiini B1:n enimmäispitoisuus rehuissa, mutta yhteisöllä ei ole säännöksiä muista mykotoksiineista kuten okratoksiini A:sta, tsearalenonista, deoksinivalenolista ja fumonisiineistä. Tietojen saaminen kyseisten mykotoksiinien esiintymisestä pistokokeiden avulla olisi hyödyllistä tilanteen arvioimiseksi asianmukaisen lainsäädännön kehittämistä varten. Lisäksi tietyt rehuaineet kuten vilja- ja öljykasvien siemenet ovat erityisen alttiit mykotoksiinikontaminaatiolle sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetusolojen vuoksi. Koska mykotoksiinipitoisuudet vaihtelevat vuosittain, kaikista manituista mykotoksiineista on aiheellista kerätä tiedot useina peräkkäisinä vuosina.(4) Aikaisemmat tarkastukset, joilla on pyritty selvittämään antibioottien ja kokkidiostaattien esiintymistä eräissä rehuissa, missä kyseisten aineiden käyttö on kielletty, osoittavat, että tällaisia rikkomuksia ilmenee edelleen. Löydösten tiheys ja asian arkaluonteisuus oikeuttavat jatkamaan tarkastuksia.(5) On tärkeää varmistaa, että eläinperäisten rehuaineiden käyttöä rehuissa koskevat rajoitukset, sellaisina kuin niistä säädetään asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä, on pantu tosiasiallisesti täytäntöön.(6) Medroksiprogesteroniasetaatin löytyminen ihmisten ja eläinten ravintoketjusta korostaa rehutoimitusten valinnan tärkeyttä turvallisuuden varmistamiseksi eläinten ravinnossa. Eräät rehujen ainesosat ovat elintarviketeollisuuden tai muiden teollisuudenalojen tai kaivostoiminnan sivutuotteita. Teollisuusperäisten rehuaineiden alkuperä ja jalostusmenetelmä voivat olla erityisen merkittäviä tuotteiden turvallisuuden kannalta. Siksi toimivaltaisten viranomaisten olisi otettava huomioon tämä näkökohta suorittaessaan tarkastuksiaan.(7) Tässä suosituksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:1. Suositellaan, että jäsenvaltiot toteutettaisivat vuonna 2004 yhteensovitetun tarkastusohjelman, jolla pyrittäisiin selvittämään seuraavaa:a) mykotoksiinien (alfatoksiini B1:n, okratoksiini A:n, tsearalenonin, deoksinivalenolin ja fumonisiinien) pitoisuudet rehuissa sekä määritysmenetelmät. Näytteidenotto voidaan toteuttaa pistokokein tai kohdennetulla otannalla. Kohdennetussa otannassa näytteiden olisi oltava rehuaineita, joiden epäillään sisältävän korkeita mykotoksiinipitoisuuksia, esimerkiksi vilja- tai öljykasvien siemeniä, öljyhedelmiä tai niistä tehtyjä tuotteita ja sivutuotteita sekä rehuaineita, joita on varastoitu pitkän aikaa tai kuljetettu meritse pitkiä matkoja. Tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä I esitettyä mallia käyttäen;b) eräät tiettyjen eläinlajien ja -ryhmien rehun lisäaineina käytetyt sallitut tai kielletyt lääkeaineet ei-lääkinnällisissä esiseoksissa ja rehuseoksissa, joissa kyseisten lääkeaineiden käyttö on kielletty. Tarkastukset olisi kohdistettava kyseisten lääkeaineiden esiintymiseen esiseoksissa ja rehuseoksissa, jos toimivaltainen viranomainen arvioi rikkomukset todennäköisimmiksi. Tuloksista olisi raportoitava liitteessä II esitettyä mallia käyttäen;c) eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevien rajoitusten täytäntöönpano liitteen III mukaisesti;d) rehuseosten valmistajien käyttämät menetelmät teollisuusperäisten rehuaineiden toimitusten valinnassa ja arvioinnissa ja kyseisten aineiden laadun ja turvallisuuden varmistamisessa liitteessä IV esitetyllä tavalla.2. Suositellaan, että jäsenvaltiot sisällyttävät 1 kohdassa tarkoitetun yhteensovitetun tarkastusohjelman tulokset erillisenä lukuna tarkastustoimia koskevaan vuosikertomukseensa, joka on jätettävä viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2005 direktiivin 95/53/EY 22 artiklan 2 kohdan sekä yhdenmukaistetun kertomusmallin viimeisimmän version mukaisesti.Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2004.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/46/EY (EYVL L 234, 1.9.2001, s. 55).(2) EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/100/EY (EUVL L 285, 1.11.2003, s. 33).LIITE I>PIC FILE= "L_2004052FI.007102.TIF">Toimivaltaisen viranomaisen olisi edelleen selvitettävä seuraavaa:- toimet, joihin on ryhdytty, jos B1-aflatoksiinin enimmäistaso on ylitetty,- käytetyt määritysmenetelmät,- toteamisrajat.LIITE IITiettyjen rehun lisäaineina kiellettyjen lääkeaineiden esiintyminenEräitä antibiootteja, kokkidiostaatteja ja muita lääkeaineita voidaan käyttää laillisesti lisäaineina tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa esiseoksissa ja rehuseoksissa, jos ne on sallittu rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/524/ETY(1).Kiellettyjen lääkeaineiden esiintyminen rehuissa on rikkomus.Tarkastettavat lääkeaineet olisi valittava seuraavasta luettelosta.1) Vain tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa rehuissa lisäaineina sallitut lääkeaineet:avilamysiinidekokinaattidiklatsuriiliflavofosfolipolihalofuginoni-hydrobromidilasalosidinatrium Amaduramisiiniammonium, alfamonensiininatriumnarasiininarasiini-nikarbatsiinirobenidiinihydrokloridisalinomysiininatriumsemduramitsiininatrium.2) Lääkeaineet, joita ei enää sallita rehun lisäaineina:amproliumiamproliumi/etopabaattiarprinosidiavoparsiinikarbadoksidimetridatsolidinitolmidiipronidatsolimetiklorpindolimetiklorpindoli/metyylibentsokvattinikarbatsiininifursoliolakvindoksiaronidatsolispiramysiinitetrasykliinittylosiinifosfaattivirginiamysiinisinkkibasitrasiinimuut mikrobilääkkeet.3) Lääkeaineet, jotka eivät ole olleet milloinkaan sallittuja rehun lisäaineina:muut aineet.>PIC FILE= "L_2004052FI.007202.TIF">Toimivaltaisen viranomaisen olisi edelleen selvitettävä seuraavaa:- testinäytteiden kokonaislukumäärä- tutkittujen aineiden nimet- käytetyt määritysmenetelmät- toteamisrajat.(1) EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1.LIITE IIIEläinperäisten rehuaineiden tuotannon ja käytön rajoituksetSanotun rajoittamatta direktiivin 95/53/EY 3-13 artiklan ja 15 artiklan soveltamista, jäsenvaltioiden olisi vuoden 2004 aikana toteutettava yhteensovitettu tarkastusohjelma, jolla tarkastetaan, onko eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia noudatettu.Erityisesti sen varmistamiseksi, että kieltoa eläinproteiinin käytöstä eräiden eläinten ruokinnassa todella noudatetaan tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001(1) liitteessä IV määrätyllä tavalla, jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön kohdistettuun näytteenottoon perustuva erityinen tarkastusohjelma. Ohjelman taustalla olisi direktiivin 95/53/EY 4 artiklan mukaisesti oltava riskiperusteinen strategia, jossa otetaan huomioon kaikki vaiheet ja tilat, joissa rehua tuotetaan, käsitellään ja hallinnoidaan. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota niiden perusteiden määrittelyyn, joihin riskin voidaan katsoa liittyvän. Kunkin perusteen painotuksen olisi oltava oikeassa suhteessa riskiin. Tarkastustiheyden ja tiloissa analysoitavien näytteiden lukumäärän olisi oltava oikeassa suhteessa kyseisille tiloille annettujen painotusten yhteenlasketun määrän kanssa.Valvontaohjelmaa laadittaessa olisi otettava huomioon seuraavat ohjeelliset tilat ja perusteet:>TAULUKON PAIKKA>Vaihtoehtona näille ohjeellisille tiloille ja perusteille jäsenvaltiot voivat toimittaa omat riskiarvionsa komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2004, tai 31 päivänä toukokuuta 2004 niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka liittyvät yhteisöön 1 päivänä toukokuuta 2004.Näytteenotto olisi kohdennettava eriin tai tilanteisiin, joissa ristikontaminaatio kiellettyjen prosessoitujen proteiinien kanssa on todennäköisintä (ensimmäinen erä sellaisen rehukuljetuksen jälkeen, joka on sisältänyt kiellettyjä eläinproteiineja, tai tuotantolinjan teknisten ongelmien tai muutosten jälkeen, tai kun irtorehun varastosäiliöissä tai siiloissa on tehty muutoksia).Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi suoritettava vuosittain vähintään 10 tarkastusta 100000 tonnia tuotettua rehuseosta kohti. Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi suoritettava vuosittain vähintään 20 virallista näytteenottoa 100000 tonnia tuotettua rehuseosta kohti. Ennen vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä näytteiden analysoinnissa olisi käytettävä eläinperäisten ainesosien mikroskooppisen tutkimuksen ja arvioinnin suuntaviivoista rehujen virallista tarkastusta varten annetussa komission direktiivissä 98/88/EY(2) säädettyä mikroskooppista tutkimusta ja arviointia. Kiellettyjen eläinperäisten ainesosien pieniäkin pitoisuuksia rehuissa olisi pidettävä rehukiellon rikkomisena.Tarkastusohjelmista saatavat tulokset olisi toimitettava komissiolle seuraavia malleja käyttäen:>PIC FILE= "L_2004052FI.007501.TIF">>PIC FILE= "L_2004052FI.007601.TIF">Lisäksi jäsenvaltioiden olisi analysoitava rehuksi tarkoitetut rasvat ja kasviöljyt selvittääkseen luujäämien esiintyminen ja sisällytettävä kyseisten analyysien tulokset tämän suosituksen 2 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen.(1) EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.(2) EYVL L 318, 27.11.1998, s. 45.LIITE IVTeollisuusperäisten rehuaineiden toimitusten valinnassa ja arvioinnissa käytetyt menetelmätToimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on yksilöidä ja kuvailla lyhyesti menetelmät, joita rehuseosten valmistajat käyttävät teollisuusperäisten rehuaineiden toimitusten valinnassa ja arvioinnissa. Joissakin menetelmissä saatetaan määritellä etukäteen toimitettavien tuotteiden tai toimittajien erityispiirteet tai niille asetettavat vaatimukset. Toisissa menetelmissä rehuseosten valmistajat tarkastavat itse toimitusten vaatimustenmukaisuuden niitä vastaanottaessaan.Toimivaltaisten viranomaisten olisi osoitettava kunkin yksilöidyn (toimitusten valintaan ja arviointiin liittyvän) menetelmän hyödyt ja haitat rehujen turvallisuuden kannalta. Viranomaisten olisi myös arvioitava potentiaaliset riskit huomioon ottaen, onko menetelmä hyväksyttävä, puutteellinen vai hylättävä rehujen turvallisuuden takaamiseksi, ja perusteltava päätös.>PIC FILE= "L_2004052FI.007603.TIF">


title: Neuvoston suositus, annettu  14 päivänä marraskuuta 2005 , ensisijaisista toimista arkistoinnin alan yhteistyön lisäämiseksi Euroopassa

text:
               29.11.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 312/55

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä marraskuuta 2005,
   ensisijaisista toimista arkistoinnin alan yhteistyön lisäämiseksi Euroopassa
   (2005/835/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan toisen luetelmakohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Arkistoja koskevista määräyksistä 14 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden kulttuuriministereiden päätöslauselman (1) sekä yhteistyön lisäämisestä arkistoalalla 17 päivänä kesäkuuta 1994 annettujen neuvoston päätelmien (2) perusteella on saavutettu ensimmäisiä edistysaskelia jäsenvaltioiden välisen arkistoalan yhteistyön lisäämiseksi.

               (2)

               Jäsenvaltioiden arkistoista 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (3) korostettiin arkistojen merkitystä Euroopan historian ja kulttuurin ymmärtämisen kannalta sekä yhteiskuntien demokraattisen toiminnan edistäjänä unionin laajentumiseen 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyen.

               (3)

               Yhteisön toiminnan puitteissa on pidetty monialaisia keskusteluseminaareja, joissa on käsitelty koneellisesti luettavissa olevien tietojen hallinnointiin, taltiointiin, säilyttämiseen ja tiedonhakuun liittyviä ongelmia. Näihin seminaareihin ovat osallistuneet julkisen hallinnon ja jäsenvaltioiden arkistopalvelujen edustajat sekä arkistointitoimialan ja tutkimuksen edustajat.

               (4)

               Toukokuun 6 päivänä 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostettiin tarvetta edelleen kehittää tieto- ja viestintätekniikan sovelluksia ja ratkaisuja arkistoalalla.

               (5)

               Komissio korostaa unionin toimielinten toimia Euroopan elokuva-arkistojen alalla, mukaan luettuina elokuvateosten tallettamisesta Euroopan unionissa 24 päivänä marraskuuta 2003 annettu neuvoston päätöslauselma (4) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä, joka annetaan vuoden 2005 loppuun mennessä.

               (6)

               Toukokuun 6 päivänä 2003 annetussa päätöslauselmassa neuvosto kehotti komissiota antamaan selvityksen arkistojen nykytilanteesta ja tulevasta kehityksestä laajentuneessa Euroopan unionissa. Jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän laatima arkistoja laajentuneessa Euroopan unionissa koskeva kertomus, joka hyväksyttiin helmikuussa 2005 (5), tarjoaa hyvän perustan arkistojen tulevalle kehittämiselle Euroopassa. Neuvoston pyynnöstä kertomus sisältää ehdotuksia käytännön toimista ja suuntaviivoista arkistoalan yhteistyön lisäämiseksi Euroopan tasolla,

         SUOSITTAA:

               A.

               Että jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten nimittämistä asiantuntijoista koostuvan Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmän olisi varmistettava arkistoihin liittyviä yleisiä asioita koskeva yhteistyö ja yhteensovittaminen ja helmikuussa 2005 hyväksytyssä arkistoja laajentuneessa Euroopan unionissa koskevassa kertomuksessa mainitun työn seuranta sekä erityisesti tämän suosituksen B kohdassa mainitut ensisijaiset toimet. Silloin, kun se on asianmukaista, Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmän olisi myös tehtävä yhteistyötä muiden asiaan liittyvien eurooppalaisten verkostojen, kuten digitalisointia käsittelevän kansallisten edustajien työryhmän ja Euroopan kirjasto-, informaatio- ja dokumentaatiojärjestön (EBLIDA) kanssa.

               B.

               Seuraavia arkistoalan toimenpiteitä:

                           1)

                           Euroopan arkistojen säilyttäminen ja niille aiheutuvien vahinkojen ehkäiseminen:

                                       —

                                       Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmä kehittää mallitoimintasuunnitelman asiakirjoihin ja arkistoihin kohdistuvien vahinkojen ehkäisytoimenpiteiden edistämiseksi luonnonkatastrofien ja muiden vahinkojen varalta.

                                       —

                                       Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmä edistää yhteisön laajuisia toimia vahingoittuneiden asiakirjojen ja arkistojen säilyttämiseksi ja restauroimiseksi.

                                       —

                                       Jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten arkistopalvelujen toimet erityisesti arkistokäyttöön rakennettaviin uusiin tiloihin sovellettavien standardien ja teknisten eritelmien luomiseksi ja edistämiseksi.

                           2)

                           Sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja koskevan eri alojen välisen yhteistyön vahvistamista olisi kehitettävä edelleen myös neuvoston kulttuurialan työsuunnitelman yhteydessä erityisesti digitalisoinnin koordinoinnin osalta (6):

                                       —

                                       Sähköisten asiakirjojen ja arkistojen aitoutta, pitkäaikaista säilyttämistä ja saatavuutta koskevan yhteistyön vahvistaminen erityisesti päivittämällä ja laajentamalla sähköisten asiakirjojen ja arkistojen hallinnointijärjestelmien, kuten MoReq (sähköisten asiakirjojen ja arkistojen hallinnointijärjestelmien mallivaatimukset), perustamista koskevia vaatimuksia, mikä edistää julkishallinnon parantamista sekä jatkamalla sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja käsittelevien DLM-foorumien (7) järjestämistä.

                           3)

                           Euroopassa säilytettävien asiakirjojen ja arkistojen Internet-portaalin perustaminen ja ylläpitäminen ennen kaikkea:

                                       —

                                       Jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten arkistopalvelujen perustama Internet-portaali, joka tarjoaisi entistä helpomman ja rajat ylittävän mahdollisuuden tutustua jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten asiakirjoihin ja arkistoihin. Internet-portaalia voitaisiin hoitaa joko jonkin Euroopan unionin tietoliikennepalvelimen avulla tai sitä voisi hoitaa jonkin jäsenvaltion kansallinen arkistopalvelu.

                           4)

                           Parhaiden toimintatapojen edistäminen sen kansallisen ja Euroopan unionin lainsäädännön osalta, joka koskee asiakirjojen ja arkistojen hallinnointia ja käyttöoikeutta:

                                       —

                                       Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin arkistopalvelujen olisi seurattava tämän alan uusia lainsäädäntöhankkeita jäsenvaltioissa. Tarkoituksena on löytää erityisesti asiakirjojen ja arkistojen hallinnoinnille ja käyttöoikeudelle asetettaviin vaatimuksiin liittyvät parhaat toimintatavat.

                                       —

                                       Olisi yhdistettävä arkistoalan ja siihen liittyvien alojen kansallisen ja yhteisön tason lainsäädäntöä koskevat tiedot ja helpotettava niihin tutustumista perustamalla tietokanta, jolla edistetään lainsäädäntöä koskevien tietojen levittämistä. Tietokantaa voitaisiin hoitaa joko jonkin Euroopan unionin tietoliikennepalvelimen avulla tai sitä voisi hoitaa jonkin jäsenvaltion kansallinen arkistopalvelu. On suositeltavaa ottaa huomioon kansainvälisen arkistoneuvoston Euroopan osaston (EURBICA) tukeman Euroopan oikeustietohankkeen yhteydessä tehty työ, kuten arkistoja laajentuneessa Euroopan unionissa koskevassa kertomuksessa todetaan (ensisijainen toimi 4.2).

                           5)

                           Arkistoasiakirjojen varkauksia ehkäisevien toimenpiteiden toteuttaminen:

                                       —

                                       Jäsenvaltioiden arkistopalvelujen olisi kehitettävä toimintasuunnitelma ja yhteiset suuntaviivat, joiden avulla voidaan vaihtaa tietoja ja parhaita toimintatapoja arkistoasiakirjojen varkauksien torjumiseksi ja varastettujen asiakirjojen palauttamisen edistämiseksi.

               C.

               Jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten olisi yhdessä edistettävä helmikuussa 2005 hyväksytyssä arkistoja laajentuneessa Euroopan unionissa koskevassa kertomuksessa esitettyjen ja tämän suosituksen B kohdassa mainittujen ensisijaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Tässä ensisijaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa otetaan huomioon EBNA:n (European Board of National Archivists) piirissä perustettujen työryhmien tekemä työ erityisesti arkistojen turvallisuuden ja säilyttämisen sekä eurooppalaisen tiedonhakuportaalin (European information access portal) perustamisen osalta. Tämän suosituksen antaminen ja näiden toimenpiteiden täytäntöönpano ei sinänsä merkitse sitä, että Euroopan unioni tai jäsenvaltiot tekisivät uusia budjettisitoumuksia. Euroopan unioni pyrkii mahdollisuuksien mukaan ja asianmukaisia menettelyjä noudattaen tukemaan olemassa olevien ohjelmien yhteydessä hankkeita, joiden tarkoituksena on näiden toimenpiteiden täytäntöönpano.

               D.

               Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmän on esitettävä B kohdassa mainittujen ensisijaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskeva seurantakertomus viimeistään kolmen vuoden kuluessa tämän suosituksen julkaisemisesta.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         T. JOWELL

      (1)  EYVL C 314, 5.12.1991, s. 2.

      (2)  EYVL C 235, 23.8.1994, s. 3.

      (3)  EUVL C 113, 13.5.2003, s. 2.

      (4)  EUVL C 295, 5.12.2003, s. 5.

      (5)  KOM(2005) 52 lopullinen.

      (6)  Neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2005–2006 (asiak. 13839/05)

      (7)  DLM = Document Lifecycle Management (asiakirjojen elinkaaren hallinta).


Euroopan parlamentin suositus neuvostolle Europolin tulevasta kehittämisestä sekä sen sisällyttämisestä Euroopan unionin toimielinjärjestelmään ilman eri toimenpidettä


               20.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 188/1

         Suositus neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta
   (EKP/2014/13)
   (Euroopan keskuspankin esittämä)
   (2014/C 188/01)
   PERUSTELUT
   I   JOHDANTO

   Euroopan unionin neuvosto antoi 23 päivänä marraskuuta 1998 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1). EKP oli antanut tätä ennen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 107 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvostolle suosituksen EKP/1998/10 (2). Myöhemmin EKP antoi myös suosituksen EKP/2008/9 (3), joka edelsi neuvoston asetuksen (EY) N:o 951/2009 (4) hyväksymistä. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista noudattaa nytkin samaa menettelyä, sellaisena kuin siitä määrätään nykyisin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 4 kohdassa, ja tehdä ehdotetut muutokset asetukseen (EY) N:o 2533/98.
   II   ARTIKLOJA KOSKEVAT HUOMIOT

      Tilastotietojen käyttäminen valvontatehtävien hoitamiseksi

   Jotta tietojen antamisesta aiheutuva rasite voitaisiin minimoida ja jotta tiedot tarvitsisi kerätä vain kerran, kansallisilla keskuspankeilla on nykyisin asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla lupa käyttää luottamuksellisia tilastotietoja valvontatehtäviensä hoitamiseksi. Olisi täsmennettävä, että EKP, jolle on annettu luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyviä erityistehtäviä neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (5), samoin kuin kansalliset keskuspankit, joille on annettu vakavaraisuusvalvontaan liittyviä erityistehtäviä, voivat käyttää luottamuksellisia tilastotietoja tällaisten tehtävien hoitamiseksi.
   Samalla on selvennettävä, että luottamuksellisia tilastotietoja voidaan luovuttaa EKPJ:n jäsenten sekä jäsenvaltioiden ja unionin sellaisten muiden viranomaisten kesken, jotka vastaavat a) rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta ja b) rahoitusjärjestelmän vakaudesta, sekä Euroopan vakausmekanismille (EVM) niiden tehtävien tukemiseksi. Tällaisia viranomaisia voivat olla muun muassa rahoituslaitosten valvonnasta ja makrovakausvalvonnasta vastaavat viranomaiset, Euroopan valvontaviranomaiset (6), Euroopan järjestelmäriskikomitea sekä viranomaiset, joille on annettu valtuudet ratkaista luottolaitosten kriisejä.

      Suositus:

         ”NEUVOSTON ASETUS
         Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta
         EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
         ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.4 artiklan,
         ottaa huomioon Euroopan keskuspankin suosituksen,
         ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
         ottaa huomioon komission lausunnon,
         noudattaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 41 artiklassa säädettyä menettelyä,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98 (7) on keskeinen osa sääntelyä, johon tukeutuen Euroopan keskuspankki (EKP) huolehtii tehtävästään kerätä tilastotietoja kansallisten keskuspankkien avustuksella. EKP on johdonmukaisesti tukeutunut tähän asetukseen hoitaessaan ja valvoessaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävien hoitamiseksi tarvittavien tilastotietojen koordinoitua keruuta, mukaan luettuna tehtävä myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen, josta määrätään perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa.

                     (2)

                     Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (8) annetaan EKP:lle erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta unionissa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa.

                     (3)

                     Jotta tiedonantajille tietojen antamisesta aiheutuva rasite voitaisiin minimoida ja kaikkien toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi annettu rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonta hoitaa asianmukaisesti ja jotta rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamisesta vastaavat viranomaiset voisivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti, on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 2533/98, niin että EKPJ:n keräämiä tilastotietoja voidaan luovuttaa ja käyttää EKPJ:n jäsenten ja asianomaisten viranomaisten kesken. Tällaisiin viranomaisiin olisi kuuluttava rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta sekä makrovakausvalvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan valvontaviranomaiset (9), Euroopan järjestelmäriskikomitea sekä viranomaiset, joille on annettu valtuudet ratkaista luottolaitosten kriisejä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
         1 artikla
         Yksityiskohtaiset muutokset
         Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artikla seuraavasti:

                     1.

                     Korvataan 1 kohdan d alakohta ja lisätään e alakohta seuraavasti:

                                 ’d)

                                 kyseisiä tilastotietoja käytetään EKP:ssä ja kansallisissa keskuspankeissa vakavaraisuusvalvontaan;

                                 e)

                                 kyseisiä tilastotietoja käytetään kansallisissa keskuspankeissa perussäännön 14.4 artiklan mukaisesti muiden kuin perussäännössä määriteltyjen tehtävien suorittamiseen.’

                     2.

                     Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

                                 ’a)

                                 siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen perussopimuksessa tarkoitettujen EKPJ:n tehtävien tai EKPJ:n jäsenille annettujen, vakavaraisuusvalvontaan liittyvien tehtävien hoitamiseksi; tai’

                     3.

                     Lisätään 4a kohta seuraavasti:

                                 ’4a.

                                 EKPJ voi luovuttaa luottamuksellisia tilastotietoja niille jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisille tai elimille, jotka vastaavat rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta tai rahoitusjärjestelmän vakaudesta unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sekä Euroopan vakausmekanismille (EVM), siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi. Tietojen luovuttamiseen edelleen on oltava luottamukselliset tilastotiedot keränneen EKPJ:n jäsenen nimenomainen lupa.’

               2 artikla
         Loppusäännökset
         Tämä asetus tulee voimaan [päiväys].

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”

      Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä maaliskuuta 2014.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8).

      (2)  Suositus EKP/1998/10 neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL C 246, 6.8.1998, s. 12).

      (3)  Suositus EKP/2008/9 neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EUVL C 251, 3.10.2008, s. 1).

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 951/2009, annettu 9 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EUVL L 269, 14.10.2009, s. 1).

      (5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (6)  Euroopan valvontaviranomaisia ovat Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen.

      (7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8).

      (8)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (9)  Euroopan valvontaviranomaisia ovat Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen.


				|

		52012DC0302

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Bulgarian vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0302 final - 2012/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Bulgarian vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN
NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista
suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen
jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[5]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Bulgarian kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta
2011 ja lausunnon Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi
2011–2014.
(4)       Komissio hyväksyi 23 päivänä
marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen
politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on
Eurooppa 2020 ‑strategiassa. Komissio
hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella
varoitusmekanismia koskevan kertomuksen[6],
jossa se katsoi, että Bulgaria kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja rakenneuudistuksen painopisteet (jotka ovat 9 päivänä
joulukuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien ja komission vuotuisen
kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti
tarvetta jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa talouden normaali luotottaminen, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Lisäksi Eurooppa-neuvosto
kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia
jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan
sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.
(7)       Bulgaria toimitti vuosien
2012–2015 lähentymisohjelmansa sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa
13 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on
arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon. Komissio on myös arvioinut asetuksen
(EU) N:o 1176/2011 5 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa
tarkastelussa, onko Bulgariassa makrotalouden epätasapaino. Komissio totesi perusteellisessa tarkastelussaan[7], että Bulgariassa on
makrotalouden sisäinen epätasapaino, mutta se ei ole liiallinen.
(8)       Niiden tietojen mukaan, jotka
Bulgaria esitti liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antamassaan
vuoden 2012 ensimmäisessä ilmoituksessa alijäämä- ja velkatilanteesta vuosina
2008–2011, julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2011 pienempi kuin
perussopimuksessa asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen
mukaan julkisen talouden alijäämä pysyy alle perussopimuksessa asetetun
viitearvon ja jatkaa pienenemistään ennustejaksolla. Näin
ollen ja vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukaisesti komissio antoi 30
päivänä toukokuuta suosituksen neuvoston päätökseksi, jolla perussopimuksen 126
artiklan 12 kohdan mukaisesti kumotaan päätös liiallisen alijäämän
olemassaolosta.
(9)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on optimistinen vuosien 2012 ja 2013 osalta,
sillä vuotuisen kasvun odotetaan yltävän 1,4 prosenttiin vuonna 2012 ja 2,5
prosenttiin vuonna 2013. Komission yksiköiden
kevään 2012 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 0,5 prosenttia vuonna 2012 ja
1,9 prosenttia vuonna 2013. Sen jälkeen kun
liiallinen alijäämä korjattiin vuonna 2011, ohjelmassa esitetyn julkisen
talouden strategian tavoitteena on saada julkisen talouden rahoitusasema – niin
rakenteellinen kuin kokonaisrahoitusasemakin – lähes tasapainoon ohjelmakauden
loppuun mennessä. Julkisen talouden
keskipitkän aikavälin rakenteellista tavoitetta on tarkistettu hieman 0,6
prosentin alijäämästä 0,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa
riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Bulgaria
uskoo (uudelleenlasketun) rakenteellisen alijäämän[8] perusteella saavuttavansa
keskipitkän aikavälin tavoitteensa ohjelmakaudella. Harkinnanvaraiset
tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen julkisten menojen kasvutahdin
ennustetaan vuosina 2012–2014 vastaavan menojen kasvulle vakaus- ja
kasvupaketissa asetettua viitearvoa, mutta ylittävän sen vuonna 2015. Suunniteltuihin julkisen talouden
vakauttamistoimiin kohdistuu huomattavia riskejä, jotka johtuvat
i) tulojen vähenemisestä, mikä selittyy optimistisella makrotalouden
skenaariolla ja vähemmän verotuloja aikaansaavalla talouden kasvurakenteella,
ja ii) julkisen sektorin, erityisesti terveydenhoidon ja koulutuksen,
tehottomuudella, joka voi aiheuttaa huomattavia menopaineita. Velkasuhde on alle 60 prosenttia BKT:stä. Ohjelman
mukaan sen odotetaan nousevan vuonna 2012 huippuunsa lähelle 20 prosenttia
BKT:stä ja sen jälkeen laskevan ohjelmakauden kuluessa.
Verosäännösten noudattamisessa on runsaasti parantamisen varaa. Siinä
edistyminen antaisi Bulgarialle mahdollisuuden lisätä kasvua edistäviä menoja. Talousarviota koskevaan orgaaniseen lakiin
ehdotettu muutos, jolla alijäämä rajataan alle 2 prosenttiin ja julkiset menot
40 prosenttiin suhteessa BKT:hen, on hyväksytty. Muutos lisää julkisen talouden
kehyksen sitovuutta ja parantaa julkisen talouden suunnittelun ennakoitavuutta. Haasteita kuitenkin riittää julkisen talouden
keskipitkän aikavälin kehyksen sisällön ja suoriteperusteisen raportoinnin
kehittämisessä.
(10)     Bulgarian hallitus on
edistynyt merkittävästi joissakin eläkeuudistuksen toimenpiteissä, esimerkiksi
miesten ja naisten eläkeikää sekä armeijan ja poliisin työntekijöiden
palvelusajan kestoa koskevissa toimenpiteissä. Eläketurvassa
olevien puutteiden korjaaminen on kuitenkin edelleen yksi suurimmista
keskipitkän aikavälin haasteista. Suunnitteilla
ei ole lakisääteisen eläkeiän muuttaminen samaksi miehille ja naisille. Palkansaajien varhaiseläkemahdollisuuksien
kaventamisessa ei siinäkään mennä riittävän pitkälle.
Yksi tärkeimmistä jäljellä olevista haasteista on eläkemaksuja
maksamattomien henkilöiden sisällyttäminen eläkejärjestelmään sekä
työkyvyttömyyseläkkeen valvonnan ja myöntämisperusteiden kiristäminen.
(11)     Bulgariassa on EU-maista
eniten ihmisiä, jotka ovat vaarassa kärsiä vakavaa aineellista puutetta.
Vanhukset ja lapset ovat suurin riskiryhmä. Tilanteen
korjaamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaisia toimenpiteitä. Ensisijaisesti olisi tehostettava sosiaalisia tulonsiirtoja. Romanien muodostamasta työvoimasta vain puolet käy
työssä. Äskettäin hyväksytyssä romanien
integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa tartutaan moniin eri
esteisiin. Strategian tueksi tarvitaan kuitenkin yksityiskohtainen
toimintasuunnitelma, jotta sitä voitaisiin toteuttaa ajanjaksolla 2015–2020.
(12)     Kriisi on vaikuttanut
erityisen ankarasti matalan osaamistason työntekijöihin (joiden osuus
työttömistä on lähes 70 %) ja lisännyt nuorisotyöttömien määrää
huomattavasti. Lisäksi pitkäaikaistyöttömyys on lisääntynyt vuodesta 2009
huomattavasti nopeammin kuin muualla EU:ssa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että
työpaikkoja on karsittu nimenomaan matalan osaamistason tehtävistä, mikä on
johtanut kysynnän ja tarjonnan epätasapainoon niin ammatillisesti kuin
alueellisestikin. Sosiaaliturvamaksujen
vähimmäismäärien määritysmenetelmää olisi tarkistettava, jotta voitaisiin
samanaikaisesti vähentää laitonta työntekoa ja varmistaa, ettei matalan
osaamistason työntekijöitä syrjäytetä työmarkkinoilta.
Hallituksen toimenpiteet julkisen sektorin palkkamenojen jäädyttämiseksi
vuosina 2010–2012 ovat olleet asianmukaisia ja riittäviä. Ne ovat myös
lähentäneet työvoimakustannuksia tuottavuustasoon. Nuorten
työmarkkinoille sijoittautumiseksi on käynnistetty kokonaisvaltainen
kansallinen aloite. Julkiset työvoimapalvelut
ovat edelleen suhteellisen heikkolaatuisia, ja niiden henkilöstön, varsinkin
romaniasiamiesten, koulutusta olisi lisättävä. Lisätoimia
tarvitaan seuraavien palvelujen kehittämiseksi: aktivointi, työnhaku, kysynnän
ja tarjonnan yhteensovittaminen, uudelleenkoulutus ja räätälöidyt palvelut
matalan osaamistason työntekijöille.
(13)     Lukutaitoa sekä matematiikan
ja luonnontieteiden osaamista mittaavissa, vuonna 2009 tehdyissä PISA-testeissä
Bulgarian osuus huonon tuloksen saaneista oli suurin EU:ssa, mikä kielii
merkittävistä rakenteellisista esteistä laadukkaan koulutuksen järjestämisessä.
Huono koulumenestys on kytköksissä puutteisiin huono-osaisten, erityisesti
romanien, koulunkäyntimahdollisuuksissa, koulujen autonomiassa,
menestyskannustimissa, kansallisessa arviointijärjestelmässä ja
vastuunkannossa. Korkea-asteen koulutuksessa
on tapahtunut hyvin vähän edistystä, vaikka äskettäin onkin toteutettu joitakin
lupaavia toimenpiteitä. Korkea-asteen
koulutusta koskevaan lakiin suunnitellut muutokset on toteutettava kasvua
edistävinä ensisijaisina toimina, ja niiden tueksi tarvitaan asianmukainen
hallinto sekä riittävästi investointeja ja poliittista tahtoa.
(14)     Bulgariassa on vain vähän
tutkimusta ja innovointia. Niihin on
investoitava enemmän, jotta päästäisiin vuoden 2020 tavoitteeseen. Lisäksi on
laadittava tarkoituksenmukainen innovointistrategia. Tutkimusta ja innovointia
koordinoiva hallinnonala on hajanainen. Bulgarian
on kehitettävä yliopistojaan ja laadittava strategia, jolla korkea-asteen
oppilaitokset saadaan innovoimaan. Yliopistojen
ja yksityissektorin yhteistyötä tukevia puitteita ei ole. Rahoitusta
myönnettäessä kriteereinä pitäisi olla kilpailukyky, ansiot ja läpinäkyvyys. Aloittelevilla yrityksillä ja innovatiivisilla
pk-yrityksillä on edelleen vaikeuksia pankkirahoituksen saamisessa. Nuorille ja innovatiivisille yrityksille tarjolla
olevat julkiset rahoitusvälineet ja takaukset eivät riitä siihen, että
pk-yritykset pystyisivät täyttämään EU:n rakennerahastojen vaatimukset ja
kattamaan vaaditun rahoitusosuuden pankkilainoilla.
(15)     Bulgarian hallinnolliset
valmiudet eivät vielä riitä tie-, raide- ja vesi-infrastruktuurihankkeiden
hallinnoimiseen ja jatkamiseen asianmukaisella tavalla.
Hallinnon uudistamisessa on keskitytty julkisen sektorin henkilöstön
vähentämiseen, mutta tehottomuuden muihin syihin ei ole juurikaan puututtu. EU-rahoituksen käyttö on edelleen vähäistä, vaikka
siinä onkin tapahtunut tasaista kehitystä kahden viimeksi kuluneen vuoden
aikana. Suurimpana esteenä ovat monimutkaiset
hallinnolliset menettelyt ja yritysten vaikeudet kattaa niille kuuluva
rahoitusosuus. Merkittäviä haasteita on
edelleen myös liiketoiminta- ja sääntely-ympäristön kehittämisessä ja julkisen
sektorin hallinnollisten valmiuksien parantamisessa. Sähköisen
viranomaisasioinnin toteutuminen on viivästynyt monta kertaa. Verotuksen alalla Bulgarian ongelmana on
veronkierron yleisyys ja verohallinnon heikkous. Veronkannon
hallinnolliset kustannukset ovat korkeat, ja yrityksillä kuluu verojen maksuun
liikaa aikaa.
(16)     Julkisia hankintoja koskeva
uusi lainsäädäntö on tärkeä askel sääntöjenvastaisuuksien seuranta-, ehkäisy-
ja seuraamusjärjestelmän parantamisessa. Täydentäviä
toimia tarvitaan kahdella rintamalla: i) seuraamuksia
on sovellettava käytännössä ja ii) julkisten hankintojen keskusviraston ja
valtiontalouden tarkastusviraston toimivaltuuksia on vahvistettava.
(17)     Alulle pannuista uudistuksista
huolimatta Bulgariassa on verkkotoimialoilla (esim. raideliikenne,
televiestintä ja energia) edelleen joitakin pääsyrajoituksia. Energiamarkkinoiden toiminnassa on edelleen
ongelmia sekä tukku- että vähittäisportaassa. Erityisiä
huolenaiheita ovat sähkö- ja kaasupörssien sekä toimivien tasesähkömarkkinoiden
puuttuminen sekä kuluttajahintojen sääntely. Lisäksi Bulgarian pitäisi
varmistaa siirtoverkon sääntelyviranomaisen riippumattomuus. Koska Bulgaria on erittäin riippuvainen yhdestä
ainoasta energiareitistä ja sen omat energiamarkkinat toimivat puutteellisesti,
se on energiavarmuuden suhteen hyvin haavoittuva. Energiariippuvuutta
korjaavien toimenpiteiden kehittämistä on jatkettava.
Uuden kaasuinfrastruktuurin rakentaminen on toistaiseksi edennyt
hitaasti. Vaikka vuonna 2011 hyväksyttiin
muodollisesti joitakin toivottuja uudistuksia ja uusiutuvien energialähteiden
osuus kasvoi, uudistusten toteutus ei ole edelleenkään tyydyttävää. Tämä johtuu
julkisista hankinnoista, yksityisten intressien vaikutuksesta julkisiin
toimenpiteisiin ja valtion energiayhtiöiden huonosta johtamisesta.
(18)     Bulgaria on tehnyt useita
sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä
sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät
julkisen talouden kestävyyden parantamiseen, työllisyysasteen nostamiseen,
julkisen sektorin kilpailukyvyn lisäämiseen ja rahoitusjärjestelmän vakauden
vahvistamiseen. Komissio on arvioinut Euro
Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon
suosituksissa.
(19)     Komissio on laatinut
EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Bulgarian talouspolitiikasta. Se on arvioinut sekä lähentymisohjelman että
kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen tarkastelun. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Bulgarian
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta ja
arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia ottaen huomioon, että
Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n
tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson
yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä
esitettävissä suosituksissa 1–7.
(20)     Neuvosto on tutkinut Bulgarian
lähentymisohjelman, ja se antaa lausuntonsa[9]
erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1.
(21)     Neuvosto on tutkinut Bulgarian
vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelman ja sen lähentymisohjelman komission
perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Se antaa asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan
nojalla erityisesti jäljempänä esitettävät suositukset 3 ja 5,
SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaisi
vuosina 2012-2013 toimia, joilla se
1.           jatkaa tervettä
finanssipolitiikkaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen
saavuttamiseksi vuoteen 2012 mennessä; tässä
tarkoituksessa panee täytäntöön julkisen talouden strategian suunnitellulla
tavalla varmistaen samalla menojen kasvulle asetetussa viitearvossa pysymisen
ja on valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jos julkisen talouden skenaarioon
sisältyvät riskit toteutuvat; tehostaa
julkisten menojen laatua parantavia toimia erityisesti koulutus- ja
terveydenhoitosektoreilla ja toteuttaa verosääntöjen noudattamista koskevan
kokonaisvaltaisen strategian verotulojen lisäämiseksi ja harmaan talouden
kitkemiseksi; parantaa edelleen julkisen
talouden keskipitkän aikavälin kehyksen sisältöä ja raportointijärjestelmän
laatua;
2.           toteuttaa toimia
eläkejärjestelmän kestävyyttä uhkaavien tekijöiden vähentämiseksi ja
eläkejärjestelmän riittävyyden parantamiseksi rajoittamalla varhaiseläkkeelle
pääsyä ja vahvistamalla saman lakisääteisen eläkeiän miehille ja naisille,
jotka ovat maksaneet eläkemaksuja koko työuransa ajan; kiristää työkyvyttömyyseläkkeen
myöntämisperusteita ja valvontaa;
3.           nopeuttaa kansallisen
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa; huolehtii
siitä, että sosiaaliturvamaksujen vähimmäismäärät pidetään tasolla, joka
kannustaa lailliseen työntekoon; tehostaa julkisten työvoimapalvelujen
toimintaa; parantaa köyhyyden vähentämiseksi sosiaalisten tulonsiirtojen
tuloksellisuutta ja lapsille ja vanhuksille tarkoitettujen hyvälaatuisten
sosiaalipalvelujen saatavuutta sekä panee täytäntöön romanien integrointia
edistävän kansallisen strategian;
4.           nopeuttaa kouluja ja
korkeakoulutusta koskevien säädösten ja liitännäistoimenpiteiden uudistamista
panostamalla opetussuunnitelmien nykyaikaistamiseen, opettajakoulutuksen
parantamiseen ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien koulunkäynnin
varmistamiseen; parantaa toimintaansa
aloittelevien ja pk-yritysten rahoituksen saantia ja ottaa erityiseksi
kohderyhmäksi innovatiivista toimintaa harjoittavat yritykset;
5.           lisää toimia hallinnollisten
valmiuksien ja uudistusten tehostamiseksi karsimalla byrokratiaa ja
veronmaksusta ja -kannosta aiheutuvia kustannuksia sekä parantaa EU-rahoituksen
hyödyntämistä edelleen erityisesti tie- ja raideliikenteessä ja vesihuollossa; parantaa oikeuslaitoksen laatua ja
riippumattomuutta ja nopeuttaa sähköisen viranomaisasioinnin käyttöönottoa; vahvistaa liikenteen avainsektoreiden ja
sääntelyviranomaisten hallinnollisia valmiuksia;
6.           varmistaa julkisia hankintoja
koskevan lainsäädännön moitteettoman täytäntöönpanon;
vahvistaa sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa ja soveltaa julkisia
hankintoja ja eturistiriitoja koskevissa laeissa säädettyjä seuraamuksia
käytännössä;
7.           toteuttaa toimenpiteitä
markkinaesteiden, takuutuottojärjestelyjen ja hintavalvonnan poistamiseksi; varmistaa siirto- ja jakeluverkko-operaattoreiden
riippumattomuuden; vie markkinasuunnittelun
päätökseen erityisesti energiapörssien ja tasesähkömarkkinoiden osalta; parantaa sähkö- ja kaasuyhteyksiä,
energiatehokkuutta ja jakeluhäiriöiden sietokykyä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 302 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[5]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä
huhtikuuta 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 151 final.
[8]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.
[9]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.