Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0232

Suositus neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2005/0232 lopull. */

	Bryssel 16.2.2005SEK(2005) 232 lopullinenSuositusNEUVOSTON LAUSUNTO7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007(komission esittämä)  PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Neuvosto tutkii kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman neuvosto antaa siitä lausunnon komission suosituksesta ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet kymmenen valtiota eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön. Ne ovat sitoutuneet toimittamaan lähentymisohjelmansa 15 päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla.Liettua toimitti 14 päivänä toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Neuvosto arvioi ohjelman 5 päivänä heinäkuuta 2004. Liettua toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 14 päivänä tammikuuta 2005. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistuksen teknisen arvioinnin, joka perustuu komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteisiin, käytännesääntöihin[2], potentiaalista tuotantoa koskevien arvioiden muodostamisessa käytettyihin yhteisesti sovittuihin menetelmiin, talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuosiksi 2003–2005 annettuihin suosituksiin sekä periaatteisiin, jotka määritellään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[3]. Arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa:-  Makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 6,5 prosenttia vuosina 2004 ja 2005 ja hidastuu sen jälkeen asteittain 6 prosenttiin vuonna 2007. Kokonaistuotannon kasvua on tarkistettu koko ohjelmakauden osalta alaspäin toukokuun 2004 ohjelmaan verrattuna. Tuotannon kasvun vuonna 2004 arvioidaan jääneen komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteisiin perustuneita odotuksia heikommaksi.Vuosia 2005 ja 2006 koskevat kasvuennusteet ovat hieman komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteita korkeammat. Ohjelmassa esitetty arvio potentiaalisen tuotannon kasvusta vuonna 2007 alittaa komission yksiköiden arvion. Ohjelmassa esitetty skenaario voidaan saatavilla olevien tietojen perusteella katsoa realistiseksi.-  Kuluttajahintainflaatiota on tarkistettu ylöspäin koko ohjelmakauden osalta. Vuoden 2004 1,2 prosentista sen odotetaan nousevan ensin 2,9 prosenttiin vuonna 2005 ja olevan sen jälkeen 2,5 prosenttia vuonna 2006 ja 2,9 prosenttia vuonna 2007. Liettuan liti kytkettiin kesäkuussa 2004 ERM II:een. Liettua on sitoutunut pitämään yksipuolisesti yllä valuuttakatejärjestelmää. Liti ei ole poikennut keskuskurssistaan suhteessa euroon. Keskipitkät korot laskivat vuonna 2004 pysytellen noin 0,65 prosenttiyksikköä euroalueen tasoa korkeampina. Kurssierot olivat kuitenkin ajoittain huomattavasti pienemmät. Liettua aikoo saada euron käyttöönottoon liittyvät valmistelut päätöksen vuoden 2007 alkupuoliskolla.-  Ohjelmassa määritellyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian päätavoite on kehitys kohti suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa. Ohjelman ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämä pysyttelee 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2005 mutta supistuu sen jälkeen vähitellen 1,5 prosenttiin vuonna 2007. Perusalijäämä on aikaprofiililtaan hyvin samankaltainen, sillä se supistuu vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana vähitellen 1,5 prosentista 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden vakauttamistavoite saavutetaan suunnitelmien mukaan aluksi pääasiassa kasvattamalla tuloja matalalta lähtötasolta ja vuodesta 2005 myös menopuolen hallinnalla.Tulojen odotetaan kasvavan vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana 33 prosentista 34,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen pääasiassa EU:lta saatavien varojen määrän kasvun, uusien verojen käyttöönoton ja veronkannon tehostamisen tuloksena. Julkisten menojen ennustetaan kasvavan samalla aikavälillä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen pääasiassa EU-hankkeisiin liittyvien pääomamenojen ja muiden menojen huomattavan kasvun seurauksena. Muut menot koostuvat pääosin EU:n talousarvioon siirrettävistä varoista ja eläkeuudistuksesta[4] aiheutuvista kustannuksista. Menojen kasvu kompensoituu osittain kulutuksen, pääomasiirtojen ja korkomaksujen vähenemisellä. Liettua toteuttaa parhaillaan mittavaa julkisten investointien ohjelmaa, jonka puitteissa julkiset investoinnit kasvavat vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana 3,4 prosentista 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakauden keskimääräiset julkiset investoinnit ovat siten noin 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2004 alijäämän arvioidaan jääneen toukokuun 2004 ohjelmassa ennustettua pienemmäksi odotettua suurempien tulojen ansiosta. Vaikka kokonaistuotannon kasvuennustetta on alennettu tuntuvasti, vuosiksi 2005–2007 asetetut tavoitteet säilytetään ennallaan.-  Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Liettuan hallitus on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa. Uudet kasvuoletukset ovat toukokuun ohjelmassa esitettyjä maltillisempia ja makrotaloudellisen tilanteen heikkenemiseen liittyvät riskit näyttävät pienemmiltä. Suurin julkisen talouden ennusteisiin liittyvä riski on epävarmuus siitä, toteutetaanko ohjelmassa esitetyt yksityiskohtaiset toimenpiteet. Erityisesti vuodelle 2005 asetetun verotulotavoitteen saavuttaminen voi olla vaikeaa, jos tieveron poistamista ei kompensoida korvaavin toimenpitein. Odotettua suurempien tulojen ja käyttämättä jääneiden yhteisrahoitusvarojen käyttö suunnitellusti alijäämän pienentämiseen on ensiarvoisen tärkeää vuoden lopun menojen ylitysten torjumiseksi, sillä tämä aiemmin varsin yleinen budjettikäytäntö on ollut esteenä julkisen talouden vakauttamiselle nopeammassa aikataulussa. Muita riskejä ovat eläkeuudistuksesta aiheutuviin kustannuksiin liittyvät epävarmuustekijät, jäljellä olevien ehdollisten velkojen suuri määrä, julkisen talouden maksurästit, säästöjen ja kiinteistöomaisuuden palauttamisvelvoitteisiin liittyvät vastuut sekä Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät menot.-  Riskiarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä tarjoa riittävää varmuusmarginaalia, jotta voitaisiin varmistaa, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana eikä etenkään vuonna 2005, ja että keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan. Julkisen talouden tavoitteet eivät vahvan talouskehityksen ja suuren vaihtotaseen alijäämän perusteella vaikuta kunnianhimoisilta myöskään talouden ylikuumenemisen vaaran torjumisen kannalta.-  Ohjelmassa ennustetaan, että julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa vuonna 2004 aluksi 0,8 prosenttiyksikköä lähinnä julkisen talouden alijäämän ennustetun kasvun vuoksi. Velkasuhteen odotetaan supistuvan vuoden 2004 jälkeen aina ohjelmakauden loppuun ja saavuttavan noin 20,1 prosentin arvon vuonna 2007. Hallitus suunnittelee valtion takaaman lainakannan supistamista keskipitkällä aikavälillä 2 prosentista 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Uusia lainatakauksia ei ole myönnetty sitten vuoden 2003.-  Ohjelmassa tarkastellaan hallituksen suunnittelemia rakenteellisia uudistuksia, jotka kohdistuvat eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmään, työmarkkinoihin, maatalouteen ja tuotemarkkinoihin. Eläke- ja terveydenhuoltouudistusten odotetaan tehostavan järjestelmää ja parantavan pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyyttä. Uudistusten keskipitkän aikavälin kustannuksiin liittyy kuitenkin edelleen joitakin epävarmuustekijöitä. Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään luomaan parempi tasapaino pääoma- ja työvoimaverotuksen välille (keventämällä työvoimaverotusta) sekä parantamaan menojen hallintaa ja tehokkuutta.-  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden osalta Liettuan tilanne vaikuttaa suhteellisen hyvältä. Tärkeä tekijä tässä suhteessa ovat väestön ikääntymisestä aiheutuvat julkiset menot. Suhteellisen matala velkasuhde ja säädetyt eläkeuudistustoimenpiteet, kuten ensimmäisen ja toisen pilarin eläkerahastojen käyttöönotto, lieventävät osaltaan väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Ohjelmassa esitetty strategia perustuu alijäämän hillitsemiseen keskipitkällä aikavälillä ja eläkeuudistuksen pitkän aikavälin vaikutuksiin. Eläkeuudistuksesta aiheutuviin kustannuksiin ja jäljellä oleviin ehdollisiin velkoihin liittyviä riskejä olisi kuitenkin seurattava. Terveydenhuollon uudistustoimenpiteiden menot voivat lisäksi osoittautua ennustettua suuremmiksi. Liettuan veroaste on suhteellisen alhainen. Sitä voitaisiin sen vuoksi korottaa, jotta pitkällä aikavälillä esiin tuleva kuilu julkisen talouden kestävyydessä voitaisiin kuroa umpeen.-  Tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on pääosin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen julkista taloutta koskevien maakohtaisten suositusten mukaisia. Ohjelmassa esitetään toimenpiteitä odotettua suurempien tulojen ja budjetoiduista EU:n yhteisrahoitusosuuksista kertyneiden säästöjen käyttämiseksi alijäämän supistamiseen ja menojen ylitysten rajoittamiseen. Ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet eivät kata säästöjä, joita kertyy muista kuin EU:n yhteisrahoitukseen liittyvistä eristä.Edellä esitetyn arvioinnin perusteella Liettuan olisi tarkoituksenmukaista:(i) pyrkiä edelleen lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan erityisesti sen suuren vaihtotaseen alijäämän ja luottojen voimakkaan kasvun vahvistamien kotimaisten kysyntäpaineiden vuoksi;(ii) pitäytyä tiukasti vuoden 2005 talousarviossaan 3 prosentin viitearvon ylittymisen riskin torjumiseksi;(iii) käyttää ennustettua suuremmat tai lisätulot ja käyttämättä jääneet menoerät alijäämän pienentämiseen.Komissio on tämän arvion perusteella hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.SuositusNEUVOSTON LAUSUNTO7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:1.  Neuvosto tarkasteli [8 päivänä maaliskuuta 2005] Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien tarkistettujen käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Osaa vaadituista ulkoisiin oletuksiin liittyvistä tiedoista ei ole saatavilla eikä myöskään kaikkia valinnaisia tietoja ole toimitettu. Tämä ei kuitenkaan vaikeuta ohjelman arviointia. Liettuaa kehotetaankin noudattamaan käytännesääntöjen tietovaatimuksia kaikilta osin.2.  Kokonaistuotannon kasvu hidastuu ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan vuoden 2004 tasolta, joka oli 6,5 prosenttia, noin 6,2 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Skenaarion mukaiset kasvuoletukset vaikuttavat käytettävissä olevien tietojen perusteella realistisilta. Myös ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta, vaikka vuotta 2006 koskeva ennuste voi olla liian alhainen.3.  Ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian päätavoite on kehitys kohti suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa. Ohjelman ennusteiden mukaan julkisen talouden alijäämä pysyttelee 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja laskee sen jälkeen vähitellen 1,5 prosenttiin vuonna 2007. Perusjäämän odotetaan paranevan vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana hyvin vähän eli 1,5 prosentista 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja supistuvan sen jälkeen vähitellen 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. Julkisen talouden vakauttamistavoite saavutetaan suunnitelmien mukaan pääasiassa kasvattamalla tuloja matalalta lähtötasolta ja vuodesta 2005 myös menopuolen hallinnalla. Tulojen odotetaan kasvavan kauden 2004–2007 aikana 33 prosentista 34,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja saavuttavan huippunsa vuonna 2006. Menojen ennustetaan kasvavan aluksi vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana 35,5 prosentista 36,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja laskevan sen jälkeen vähitellen 36 prosenttiin vuonna 2007. Liettua toteuttaa parhaillaan mittavaa julkisten investointien ohjelmaa, jonka puitteissa julkiset investoinnit kasvavat vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana 3,4 prosentista 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakauden keskimääräiset julkiset investoinnit ovat siten noin 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2004 oli 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämän vuonna 2004 arvioidaan jääneen toukokuun 2004 ohjelmassa ennustettua pienemmäksi. Vaikka kokonaistuotannon kasvuennustetta on alennettu tuntuvasti, vuosiksi 2005–2007 asetetut tavoitteet säilytetään ennallaan.4.  Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Liettuan hallitus on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa. Uudet kasvuoletukset ovat maltillisia ja makrotaloudellisen tilanteen heikkenemiseen liittyvät riskit näyttävät vähäisiltä. Suurin julkisen talouden ennusteisiin liittyvä riski on epävarmuus siitä, toteutetaanko ohjelmassa ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet. Erityisesti vuodelle 2005 asetetun verotulotavoitteen saavuttaminen voi olla vaikeaa, jos tieveron poistamista ei kompensoida korvaavin toimenpitein. Menojen ylitysten rajoittamiseksi suunniteltujen toimenpiteiden jääminen toteutumatta voisi vaarantaa julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen ohjelmakaudella. Muita riskejä ovat eläkeuudistuksesta aiheutuviin kustannuksiin liittyvät epävarmuustekijät, jäljellä olevien ehdollisten velkojen suuri määrä, julkisen talouden maksurästit, säästöjen ja kiinteistöomaisuuden palauttamisvelvoitteisiin liittyvät vastuut sekä Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoistoon liittyvät menot.5.  Riskiarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä tarjoa riittävää varmuusmarginaalia, jotta voitaisiin varmistaa, ettei alijäämä ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana eikä etenkään vuonna 2005. Se ei myöskään riitä varmistamaan sitä, että vakaus- ja kasvusopimuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan.6.  Velan arvioidaan olevan 20,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pysyy ennallaan vuonna 2007 noustuaan huippuunsa eli 20,9 prosenttiin vuonna 2005.7.  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden osalta Liettuan tilanne vaikuttaa suhteellisen hyvältä. Tärkeä tekijä tässä suhteessa ovat väestön ikääntymisestä aiheutuvat julkiset menot. Suhteellisen matala velkasuhde ja säädetyt eläkeuudistustoimenpiteet, kuten (ensimmäisen ja toisen pilarin) eläkerahastojen käyttöönotto, lieventävät osaltaan väestön ikääntymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Ohjelmassa esitetty strategia perustuu alijäämän hillitsemiseen keskipitkällä aikavälillä ja eläkeuudistuksen pitkän aikavälin vaikutuksiin. Eläkeuudistuksesta aiheutuviin kustannuksiin liittyviä riskejä olisi kuitenkin seurattava. Terveydenhuollon uudistustoimenpiteiden menot voivat lisäksi osoittautua ennustettua suuremmiksi. Liettuan suhteellisen alhaista veroastetta voitaisiin korottaa, jotta pitkällä aikavälillä esiin tuleva kuilu julkisen talouden kestävyydessä voitaisiin kuroa umpeen.8.  Tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on pääosin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen julkista taloutta koskevien maakohtaisten suositusten mukaista. Ohjelmassa esitetään toimenpiteitä odotettua suurempien tulojen ja budjetoiduista EU:n yhteisrahoitusosuuksista kertyneiden säästöjen käyttämiseksi alijäämän supistamiseen ja menojen ylitysten rajoittamiseen. Ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet eivät kata säästöjä, joita kertyy muista kuin EU:n yhteisrahoitukseen liittyvistä eristä.* * *Neuvosto katsoo edellä olevan arvion perusteella, että Liettuan olisi:(i) pyrittävä edelleen lähellä tasapainoa olevaan rahoitusasemaan erityisesti sen suuren vaihtotaseen alijäämän ja luottojen voimakkaan kasvun vahvistamien kotimaisten kysyntäpaineiden vuoksi;(ii) pitäydyttävä tiukasti vuoden 2005 talousarviossaan 3 prosentin viitearvon ylittymisen riskin torjumiseksi;(iii) käytettävä ennustettua suuremmat tai lisätulot ja käyttämättä jääneet menoerät alijäämän pienentämiseen.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 |BKT:n määrä (muutos, %) | LO tammikuu 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |KOM lokakuu 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | - |LO toukokuu 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |YKHI-inflaatio1 (%) | LO tammikuu 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |KOM lokakuu 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | - |LO toukokuu 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2005 | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |KOM lokakuu 2004 | -2,6 | -2,5 | -1,9 | - |LO toukokuu 2004 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2005 | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 |KOM lokakuu 2004 | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 |LO toukokuu 2004 | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 |Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |KOM lokakuu 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | - |LO toukokuu 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |Huomautus: 1 Lähentymisohjelman tietojen osalta kuluttajainflaatio. Lähteet:: Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden talousennusteet 2004 (KOM). |[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Vuonna 2004 otettiin käyttöön nk. toisen pilarin eläkejärjestelmä. Toisen pilarin eläkejärjestelmään osallistuvat työntekijät eivät suorita maksuja suoraan järjestelmään. Valtio kerää ensimmäisen ja toisen pilarin järjestelmään osallistuvien työntekijöiden maksuosuudet ja siirtää sen jälkeen toisen pilarin järjestelmään siihen kuuluvan osuuden maksuista (pääomansiirtona). Eläkeuudistuksen kustannukset vaikuttavat sen vuoksi menopuoleen hallituksen ohjelmaan toimittamissa luvuissa.[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Avis juridique important

|

32001H1214(01)

Neuvoston suositus, annettu 6 päivänä joulukuuta 2001, yhteisen asteikon määrittämiseksi Euroopan unionissa vieraileviin julkisuuden henkilöihin kohdistuvan uhan arviointia varten

Virallinen lehti nro C 356 , 14/12/2001 s. 0001 - 0002

Neuvoston suositus,annettu 6 päivänä joulukuuta 2001,yhteisen asteikon määrittämiseksi Euroopan unionissa vieraileviin julkisuuden henkilöihin kohdistuvan uhan arviointia varten(2001/C 356/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,sekä katsoo, ettäjäsenvaltioiden yhteistyötä on tehostettava terrorismin torjunnan alalla,jäsenvaltioiden tai unionin ulkopuolisten valtioiden virallisten henkilöiden liikkuminen unionin alueella on moninkertaistunut,tästä syystä on luotava kiinteitä ja liikkuvia suojajärjestelmiä, joiden on vastattava vakavaa ja asianmukaista arviota kyseisiin henkilöihin kohdistuvasta terrorismin uhasta,on syytä helpottaa jäsenvaltioiden poliisi- ja turvallisuusyksikköjen keskinäistä tiedottamista, joka koskee uhkien tason arviointia turvallisuudesta vastaavissa yksiköissä,arviointi koskee vierailun kohdemaata, ja siinä otetaan huomioon virallisen henkilön asuinmaata koskeva arviointi,SUOSITTELEE, että jäsenvaltiot1) tehostavat määrällisesti ja laadullisesti tietojenvaihtoa, joka koskee unionin jäsenvaltioissa vierailulla oleviin virallisiin henkilöihin kohdistuvan terrorismin uhan arviointia, luomatta kuitenkaan uusia institutionaalisia rakenteita ja asianomaisten kansallisten lainsäädäntöjen puitteissa. Tietojenvaihto voi tapahtua jonkin jäsenvaltion pyynnöstä erityisesti ennen näitä vierailuja;2) nimeävät toimivaltaisen yksikön tai yksiköt uhkan arviointia ja tietojen toimittamista varten. Luettelon laatii ja sitä täydentää kulloinenkin puheenjohtajavaltio, joka toimittaa sen jäsenvaltioille;3) vahvistavat liitteessä esitettyihin numeroihin ja/tai kirjaimiin perustuvan yksinkertaisen ja käytännöllisen arviointiasteikon, joka antaa mahdollisuuden nopeaan tietojenvaihtoon kansallisten yhteyselinten kesken. Tällä asteikolla määritetään, sikäli kuin se on rationaalisesti analysoitavissa, terrorismin uhka, mutta ei poliisin käyttämiä toimenpiteitä tai järjestelyjä, joista päätäminen kuuluu kullekin jäsenvaltiolle. Asteikkoa käytetään jäsenvaltioiden välisissä yhteyksissä, mutta sen käyttö ei ole pakollista jäsenvaltioiden yksiköiden sisäisessä toiminnassa;4) huolehtivat tämän suosituksen mukaisesti toimitettujen tietojen luottamuksellisuudesta, erityisesti suhteessa sellaisiin unionin ulkopuolisiin valtioihin, joiden virallisia julkisuuden henkilöitä arvio koskee. Tietoja käytetään vain terroristi-iskujen ehkäisemiseen, eikä niitä ilmoiteta kolmansille maille eikä käytetä oikeudellisissa menettelyissä ilman tietoja luovuttaneen valtion suostumusta;5) käyttävät tietojensiirrossa yhteystoimistojen verkostoa ja varmistavat, että pyynnöt ja vastaukset toimitetaan nopeasti toimivaltaiselle yksikölle tai yksiköille;6) osallistuvat arviointien vaihtoon edellyttäen, ettei se loukkaa vakavasti kansallisia etuja;7) tarkastelevat yhteistyön tuloksia kolmen vuoden kuluessa siitä, kun se on kokonaisuudessaan otettu käyttöön;8) ottavat Europolin mukaan yhteistyöhön siinä määrin, kuin se on mahdollista Europolin toimivaltuuksien puitteissa.Tehty Brysselissä, 6 päivänä joulukuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. VerwilghenLIITEARVIOINTIASTEIKKO1. VÄLITÖNYksilöityjen tietojen mukaan tiettyä VIP-henkilöä uhkaa välittömästi isku.2. SUURIYksilöidyt tiedot tai terroristien viimeaikainen toiminta viittaavat siihen, että VIP-henkilö voi olla terroristiryhmän ensisijainen kohde.3. MERKITTÄVÄOn olemassa viimeaikaista yleistä tietoa, jonka poliittinen tai turvallisuuteen liittyvä tausta viittaa siihen, että VIP-henkilö voi olla terroristiryhmän erityisesti tavoittelema kohde.4. KOHTALAINENYksilöityä tai yleistä tietoa erityisestä uhasta ei ole, mutta VIP-henkilöön tai hänen edustamaansa maahan liittyvien seikkojen perusteella uhka on mahdollinen.5. VÄHÄINENEi havaintoja, joiden perusteella olisi varsinaista syytä odottaa terrori-iskua."Z"-kirjainta (Zulu) voitaisiin käyttää osoittamaan sellaisten VIP-henkilöihin kohdistuvien vihamielisten tekojen todellista uhkaa, joista ei koidu hengenvaaraa (esineiden heittäminen, töniminen jne.).


				|

		52014DC0419

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta_x000b__x000b_sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Maltan vuoden 2014 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2014 vakausohjelmaa koskeva
neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN
NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan
2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon
julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan
2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan
komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan
parlamentin päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon
Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon
työllisyyskomitean lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja
rahoituskomitean lausunnon,
ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean
lausunnon,
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean
lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla
käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian
lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään
avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia
kestävään kasvuun ja lisätä sen kilpailukykyä.
(2)
Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja
unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi
21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat.
Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon
kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)
Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja
työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n
ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja
politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava
jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen
sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja
maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)
Neuvosto antoi 9 päivänä
heinäkuuta 2013 suosituksen Maltan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta
ja lausunnon Maltan vuosien 2012–2016 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio
esitti 15 päivänä marraskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 473/2013[4] mukaisesti
lausuntonsa Maltan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodelle 2014[5].
(5)
Komissio hyväksyi
13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen[6], mikä
aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio
hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Malta kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin
perusteellinen tarkastelu.
(6)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi
20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että
on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)
Komissio julkaisi
5 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan
nojalla laaditun Maltaa koskevan perusteellisen tarkastelun[8] tulokset.
Komissio katsoo analyysinsa perusteella, että Maltassa ei ole enää
makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja
epätasapainotiloja. Velkaantuneisuus on edelleen korkealla tasolla, mutta
näyttää siltä, että yksityisen ja julkisen sektorin velkaan liittyvät
kestävyysriskit ja finanssisektorin vakauteen kohdistuvat riskit on saatu
kuriin, vaikka niitä onkin edelleen seurattava. Erityisesti rahoitusvakautta
koskevat indikaattorit ovat pysyneet hyvinä. Finanssisektorin riskien
rakenteellisen luonteen vuoksi on kuitenkin olennaisen tärkeää noudattaa
edelleen nykyisiä varovaisuuteen perustuvia valvonta- ja riskinottokäytäntöjä.
Asuntomarkkinat ovat vakautuneet, minkä ansiosta riski liiallisesta
altistumisesta kiinteistömarkkinoiden riskeille on rajallinen. Yksityinen velka
on vähentymässä; yritysten velkaantumisen vähentäminen tapahtuu hallitusti ja
luottomarkkinoiden paineet ovat vähäisiä.
(8)
Malta toimitti vuoden 2014
kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2014 ja päivitti sitä 8
päivänä toukokuuta 2014. Malta toimitti vuoden 2014 vakausohjelmansa
30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta
niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.
(9)
Vuoden 2014 vakausohjelmassa
esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä
kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014 ja edetä asteittain kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista julkisen
talouden rahoitusasemaa, mikä on enemmän kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa
vaaditaan. Keskipitkän aikavälin tavoitteen ei kuitenkaan suunnitellaa
toteutuvan ohjelmakauden aikana. Suunnitelmien mukaan (uudelleenlaskettu)
rakenteellinen sopeutus jää vuonna 2014 hieman suositellusta. Kun suunniteltu
liiallisen alijäämän korjaus on toteutunut, vuonna 2015 on tarkoitus poiketa
hieman sopeutusurasta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Sen jälkeen
suunniteltu vuotuinen eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vastaa
jotakuinkin vaadittua sopeutusta, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa
BKT:hen. Ohjelman mukaan julkisen talouden velka, joka oli 73 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2013, käännetään lasku-uralle velan supistamiselle
asetetun vertailuarvon mukaisesti vuodesta 2014 alkaen. Kaiken kaikkiaan
ohjelman tavoitteet ovat pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten
mukaiset. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario, jonka riippumaton elin (kansallinen
tarkastuselin) on vahvistanut, on vuosien 2014 ja 2015 osalta uskottava, sillä
talouskasvun ennustetaan jäävän vain hieman alemmaksi kuin komission yksiköiden
kevään 2014 talousennusteessa esitetty kyseisiä vuosia koskeva arvio. Julkisen
talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit painottuvat kuitenkin heikomman
kehityksen suuntaan, koska ohjelmakauden aikana toteutuvaksi suunnitellun
rakenteellisen tulojen kasvun tueksi ei ole esitetty riittäviä toimenpiteitä ja
menojen ylitykset saattavat vaatia suunniteltua suurempia maksuja. Komission
ennusteen mukaan Maltan odotetaan korjaavan liiallisen alijäämänsä kestävällä
tavalla vuonna 2014. Toisaalta julkisen talouden vakautustoimet jäävät
komission talousennusteen mukaan vuosina 2013 ja 2014 jälkeen 1,6 prosenttia
suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan rakenteellisen rahoitusaseman (korjattua)
muutosta, ja 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tarkastellaan
toimenpiteitä, jotka katsottiin tarpeellisiksi liiallista alijäämää koskevan
menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa. Velan supistamiselle asetetusta
vertailuarvosta ei poiketa vuonna 2014, joten velkaskenaarioon kohdistuvat
riskit painottuvat myönteisemmän kehityksen suuntaan. Toisaalta vuonna 2015 on
olemassa riski, että vaaditusta etenemisestä kohti keskipitkän aikavälin
tavoitetta poiketaan merkittävästi. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen
ohjelman arvioinnin ja komission talousennusteen perusteella neuvosto katsoo,
että vaikka Maltan suunniteltu julkisen talouden alijäämä ja velkasuhde ovat
liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukaiset,
lisätoimet ovat tarpeen, jotta rakenteellinen sopeutus voidaan saattaa
suosituksen mukaiseksi vuonna 2014 ja varmistaa asianmukainen eteneminen kohti
keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodesta 2015 alkaen.
(10)
Maltan julkisen talouden
kehyksen ei-sitova luonne ja julkisen talouden suunnittelun lyhyt aikajänne
eivät tue julkisen talouden vakautta. Lainsäädäntö, jonka oli määrä tulla
voimaan vuoden 2013 loppuun mennessä ja jonka piti täyttää julkisen talouden
kehyksiä koskevista vaatimuksista annetussa direktiivissä 85/2011/EU ja finanssipoliittisessa
sopimuksessa asetetut vaatimukset, on viivästynyt. Vakausohjelman mukaan Maltan
hallitus on kuitenkin äskettäin hyväksynyt ehdotuksen finanssipoliittista
vastuuta koskevaksi laiksi (Fiscal Responsibility Act), joka toimitetaan
parlamentin hyväksyttäväksi. Ehdotetun lain mukaan käyttöön otetaan
rakenteellisesti tasapainoisen budjetin sääntö, velkasääntö, kolmivuotinen
julkisen talouden kehys ja asteittain perustettava finanssipoliittinen
neuvosto, jonka tehtävänä on vahvistaa hallituksen viralliset
makrotaloudelliset ja finanssipoliittiset ennusteet ja valvoa
finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista sekä etu- että jälkikäteen.
(11)
Maltan tulopuolen
hallintoyksiköt on määrä yhdistää yhdeksi viranomaiseksi, mikä
virtaviivaistaisi veronkantomenettelyjä ja veronkierron torjuntaa. Jotta
voidaan parantaa verosäännösten noudattamista ja edistää verosaatavien
perintää, on tarkistettu alv-lainsäädäntöön sisältyviä seuraamuksia ja
erääntyneistä veroista perittäviä korkoja. Lisäksi on toteutettu muitakin
toimenpiteitä, joiden odotetaan vahvistavan Maltan verojärjestelmää. Nämä
toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, mutta niiden vaikutus ei vielä näy
käytännössä.
(12)
Vaikka Maltan julkisen talouden
kestävyyteen kohdistuu edelleen haasteita, eläkejärjestelmien uudistusten
toteuttamisessa ja terveydenhuoltopalvelujen kestävyydessä on edistytty vain
vähän. Maahan on perustettu eläkestrategiaa pohtiva ryhmä, jonka tehtävänä on
arvioida eri vaihtoehtoja eläkejärjestelmän uudistamiseksi, mutta Maltan
viranomaiset ovat luvanneet olla nostamatta lakisääteistä eläkeikää vuoden 2006
eläkeuudistuksessa kaavailtua enemmän. Tämä tarkoittaa, että lakisääteistä
eläkeikää ei edelleenkään kytketä elinajanodotteeseen, mikä on ongelma
eläkkeiden pitkän aikavälin kestävyyden ja riittävyyden kannalta. Malta aikoo
korjata nämä puutteet työmarkkinatoimenpiteiden ja varsinkin äskettäin
hyväksytyn aktiivista ikääntymistä koskevan strategian avulla. On kuitenkin
epätodennäköistä, että nämä toimet riittävät ongelman ratkaisemiseen. Terveydenhuoltojärjestelmän
kestävyys lisää ikäsidonnaisten menojen kasvuun liittyviä haasteita.
Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategiaa koskeva luonnos on juuri
julkaistu, mutta on epäselvää, miten se pantaisiin täytäntöön ja miten se
parantaisi kustannustehokkuutta ja kestävyyttä. Julkista perusterveydenhuoltoa
on tarpeen vahvistaa.
(13)
Varhainen koulunkäynnin
keskeyttäminen on Maltassa edelleen hyvin yleistä, mutta toimenpiteitä sen
vähentämiseksi on toteutettu ja kattava seurantajärjestelmä on perusteilla.
Perustaitojen omaksuminen on kuitenkin edelleen matalalla tasolla, mikä
osaltaan lisää heikkoa lukutaitoa ja koulunkäynnin keskeyttämistä. Äskettäin
hyväksytyn kansallisen lukutaitostrategian täytäntöönpanon odotetaan edistävän
tämän ongelman korjaamista. Lisäksi on määrä toteuttaa muita toimenpiteitä,
joiden odotetaan parantavan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen
kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat
oppisopimuskehyksen uudistus, elinikäistä oppimista koskevan strategian
laatiminen, ammatillista työssäoppimista koskevan järjestelmän käyttöönotto
sekä Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettava erityisohjelma.
(14)
Maltassa toteutetaan
parhaillaan useita merkittäviä toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään naisten
osallistumista työmarkkinoille, erityisesti tarjoamalla ilmaisia
lastenhoitopalveluja kotitalouksille, joissa vanhemmat käyvät työssä tai
suorittavat jatko-opintoja. On olennaisen tärkeää panna nämä toimet tehokkaasti
täytäntöön. Viranomaiset avustavat myös lasten iltapäivähoidon järjestämisessä
ja tarjoavat mahdollisuuden viedä lapset kouluun ennen virallista alkamisaikaa,
jotta vanhemmuuden ja työelämän yhteensovittaminen olisi helpompaa. Lisäksi
harkitaan, että vanhempia kannustettaisiin verokannustimien avulla viemään
lapsiaan jo aiempien järjestelmien nojalla perustettuihin hoitopaikkoihin. Sen
sijaan joustavien työjärjestelyjen, kuten etätyön ja joustavan työajan,
tarjoamiseksi ja niiden käytön edistämiseksi ei ole toteutettu kovinkaan paljon
toimia, vaikka ne helpottaisivat naisten palaamista työmarkkinoille.
(15)
Parantaakseen edelleen
kansainvälistä kilpailukykyään ja välttääkseen palkkojen ja tuottavuuden
epätahtisesta kehityksestä aiheutuvat potentiaaliset haittavaikutukset Maltan
on edelleen puututtava infrastruktuurin heikkouksiin energian ja liikenteen
alalla, koska ne heikentävät sen kilpailukykypotentiaalia erityisesti korkeiden
energiakustannusten vuoksi. Sähkön liitäntäverkko Italian kanssa on määrä saada
valmiiksi tänä vuonna. Se parantaa energian toimitusvarmuutta ja voi edistää
energialähteiden monipuolistamista ja maan ulkopuolella tuotetun uusiutuvan
energian käyttöä. Suunniteltu yhteys Euroopan kaasuverkkoon monipuolistaa niin
ikään Maltan energiapalettia, niin että maa ei ole niin riippuvainen yhdestä
energialähteestä. Tämä lisää sen houkuttelevuutta liiketoiminnan harjoittamisen
kannalta. Kotimaiset uusiutuvat energialähteet ovat mahdollisuus, jota ei ole
vielä hyödynnetty, lukuun ottamatta eräitä aurinkoenergian tuottamiseen
liittyviä aloitteita.
(16)
Eräät julkishallinnon
tehottomuusongelmat rajoittavat liiketoimintaympäristön kehittämistä Maltassa.
Julkisia hankintoja koskevat menettelyt ovat kehittyneet oikeaan suuntaan,
mutta hankintamenettelyt ovat edelleen aivan liian pitkäkestoisia, mikä johtaa
julkisten menojen tehottomuuteen. Näille toimenpiteille ei ole asetettu
tavoitteita, minkä vuoksi niiden vaikuttavuuden arviointi on vaikeaa. Koska
velkarahoitukselle vaihtoehtoisia rahoituslähteitä ei ole, rahoituksen
hankkiminen on yrityksille kallista, mikä luo paineita niiden taloudelliseen
toimintaan. Velanoton suosiminen saattaa myös johtaa yrityksissä suhteettoman
suureen velkavivutukseen ja pääoman riittämättömään kohdentamiseen. Tämän
vuoksi on edistettävä muita kuin velanottoon perustuvia rahoitusmuotoja. Maltan
vuoden 2013 maakohtaisessa suosituksessa esitetyt oikeusjärjestelmän
tehottomuutta koskevat huomiot pitävät edelleen paikkansa. Vaikka on
odotettavissa, että osa oikeuslaitoksen uudistusta käsittelevän komitean
marraskuussa 2013 esittämistä uudistusehdotuksista pannaan täytäntöön vuoden
2014 loppuun mennessä, toimenpiteiden selkeä toteuttamisaikataulu ja
tärkeysjärjestys eivät ole tiedossa. Jää nähtäväksi, miten toimenpiteet
vaikuttavat vireillä olevien oikeusjuttujen suureen määrään, erityisesti edellä
mainittujen puutteiden osalta.
(17)
Malta on lujittanut
lakisääteistä valvontaa varmistaakseen finanssisektorin vakauden. Maltan
keskuspankin tehtäviin on lisätty makrotason vakauden valvonta, ja
rahoitusvakautta koskeviin kysymyksiin on kiinnitetty erityistä huomiota. Myös
finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän asema on vahvistettu
lainsäädännössä. Luottotappiovarausten parantamiseksi on toteutettu tyydyttäviä
toimenpiteitä lähinnä tarkistamalla pankkisääntöä nro 9.
(18)
Komissio on eurooppalaisen
ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Maltan talouspolitiikkaa. Se on
arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut
huomioon ei vain niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja
talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen
ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.
(19)
Neuvosto on tutkinut Maltan
vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[9] ilmenee
erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.
(20)
Komissio on eurooppalaisen
ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto
on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden
rahayksikkö on euro. Myös Maltan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset
pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että
Malta toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:
1.           korjaa
liiallisen alijäämän kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2014; vahvistaa
vuonna 2015 julkisen talouden strategiaa merkittävästi sen varmistamiseksi,
että saavutetaan vaadittu rakenteellinen sopeutus kohti keskipitkän aikavälin
tavoitetta, joka on vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; jatkaa tämän
jälkeen rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta
vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen tai enemmän hyvässä
taloustilanteessa tai jos on tarpeen varmistaa velkasäännön noudattaminen,
jotta julkisen talouden velkasuhde saadaan pidettyä kestävällä lasku-uralla;
saattaa päätökseen finanssipoliittista vastuuta koskevan lain (Fiscal
Responsibility Act) hyväksymisen, jotta voidaan luoda sitova, sääntöihin
perustuva monivuotinen julkisen talouden kehys ja perustaa riippumaton elin,
jonka tehtävänä on valvoa finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista ja
vahvistaa julkisen talouden suunnittelun taustalla olevat makrotaloudelliset
ennusteet; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja veronkierron
torjuntaa varmistamalla, että tähän mennessä hyväksytyt toimenpiteet otetaan
käyttöön ja että niitä arvioidaan, ja toteuttaa samalla lisätoimenpiteitä
erityisesti edistämällä sähköisten maksuvälineiden käyttöä;
2.           nopeuttaa meneillään olevan
eläkeuudistuksen toteuttamista, erityisesti aikaistamalla merkittävästi
suunniteltua lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen
elinajanodotteen kehitykseen; varmistaa, että julkisen
terveydenhuoltojärjestelmän kattava uudistus, jossa muun muassa vahvistetaan
perusterveydenhuoltoa, takaa käytettävissä olevien resurssien
kustannustehokkaan ja kestävän käytön;
3.           jatkaa toimia yleissivistävän
ja ammatillisen koulutuksen kohdentamiseksi paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin
ja parantaa perustaitojen omaksumista tehostamalla viivästyneitä toimia
oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistamiseksi; vähentää edelleen koulunkäynnin
keskeyttämistä erityisesti saattamalla päätökseen ja panemalla täytäntöön
suunnitteilla olevan kansallisen lukutaitostrategian; lisää edelleen naisten
osallistumista työmarkkinoille, erityisesti niiden, jotka haluavat palata
työmarkkinoille, edistämällä joustavia työjärjestelyjä;
4.           monipuolistaa talouden
energiapalettia muun muassa lisäämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun
energian osuutta;
5.           jatkaa toimia julkisten
hankintamenettelyjen tehostamiseksi ja lyhentämiseksi; tukee velkarahoitukselle
vaihtoehtoisia yritysten rahoituslähteitä helpottamalla pääsyä
pääomamarkkinoille ja kehittämällä pääomasijoitusrahastoja; ja parantaa
oikeusjärjestelmän tehokkuutta varmistamalla, että suunniteltu oikeuslaitoksen
uudistus toteutetaan oikea-aikaisesti ja tehokkaasti.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) number to
be added final.
[3]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[4]               EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8007 final
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150 final.
[9]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.


title: 2011/645/EU: Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2011 , Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksivastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2009

text:
               1.10.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/13

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 15 päivänä helmikuuta 2011,
   Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksivastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2009
   (2011/645/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT–ETY-yleissopimuksen (1), jota on muutettu Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT–EY-yleissopimuksen osalta (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu kahdeksas Euroopan kehitysrahasto (kahdeksas EKR), ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon 16 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neljänteen AKT–EY-yleissopimukseen perustuvaan kehityshankkeiden rahoitusyhteistyöhön sovellettavan varainhoitoasetuksen (4) ja erityisesti sen 66–74 artiklan,
   on tutkinut kahdeksannen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2009, tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2008 (5) ja mainittuun vuosikertomukseen sisältyvät komission vastaukset,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut kahdeksannen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2009 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2009.

      Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         MATOLCSY Gy.

      (1)  EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 243.


title: Komission suositus, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2010 , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/30/EY mukaisissa hyötyajoneuvojen teknisissä tienvarsitarkastuksissa havaittujen puutteiden riskinarvioinnista

text:
               8.7.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 173/97

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 5 päivänä heinäkuuta 2010,
   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/30/EY mukaisissa hyötyajoneuvojen teknisissä tienvarsitarkastuksissa havaittujen puutteiden riskinarvioinnista
   (2010/379/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Liikenneturvallisuuden, ympäristönsuojelun ja tasapuolisen kilpailun kannalta on tärkeää varmistaa, että käytössä olevat hyötyajoneuvot huolletaan ja tarkastetaan asianmukaisesti, jotta voidaan ylläpitää niiden turvallista liikennesuoritusta niiden liikkuessa unionissa.

               (2)

               Järjestelmän yhdenmukaistamiseksi ja epätasa-arvoisen kohtelun välttämiseksi teknisissä tienvarsitarkastuksissa Euroopan yhteisössä liikennöivien hyötyajoneuvojen teknisistä tienvarsitarkastuksista 6 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/30/EY (1) tarkoitettujen vaatimusten ja menetelmien lisäksi olisi otettava käyttöön suuntaviivat mainitun direktiivin liitteessä II lueteltujen puutteiden arviointia varten.

               (3)

               Käyttöön olisi otettava kolme luokkaa puutteiden vakavuuden mukaan.

               (4)

               Kussakin puuteluokassa olisi kuvailtava, mitä seurauksia on ajoneuvon käytöstä kyseisessä kunnossa,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   Jäsenvaltioiden olisi arvioitava ajoneuvojen tienvarsitarkastuksissa havaittuja puutteita tämän suosituksen liitteessä esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2010.

            Komission puolesta

         Siim KALLAS

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EUVL L 203, 10.8.2000, s. 1.

      LIITE

         Suuntaviivat vikojen ja puutteiden arviointia varten

      Tässä asiakirjassa esitetään direktiivin 2000/30/EY täytäntöönpanoa varten suuntaviivat, joita jäsenvaltioiden suositellaan soveltavan ajoneuvojen teknisten tienvarsitarkastusten yhteydessä havaittujen vikojen arviointiin (vioilla tarkoitetaan sekä teknisiä vikoja että muita vaatimustenvastaisuuksia).
      Viat luokitellaan seuraavasti:

                  VÄHÄISET VIAT (VV)

                  MERKITTÄVÄT VIAT (MV)

                  VAARALLISET VIAT (VaV)

            Kukin vikaluokka olisi määriteltävä viittaamalla ajoneuvon kuntoon seuraavasti:
      VÄHÄISET VIAT
      Tekniset viat, joilla ei ole merkittävää vaikutusta ajoneuvon turvallisuuteen, ja muut vähäiset vaatimustenvastaisuudet. Ajoneuvoa ei tarvitse tarkastaa uudelleen, koska voidaan kohtuudella olettaa, että havaitut viat korjataan viipymättä.
      MERKITTÄVÄT VIAT
      Viat, jotka voivat vaarantaa ajoneuvon turvallisuuden ja/tai aiheuttaa vaaraa muille tienkäyttäjille, ja muut merkittävämmät vaatimustenvastaisuudet. Ajoneuvo on korjattava välittömästi ja sen käytölle voidaan asettaa rajoituksia ja ehtoja esimerkiksi vaatimalla, että ajoneuvo on katsastettava uudelleen.
      VAARALLISET VIAT
      Viat, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle. Ajoneuvoa ei saa enää käyttää liikenteessä, joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten.
      Ajoneuvo, jossa on useaan vikaluokkaan kuuluvia vikoja, luokitellaan vakavimman vian mukaan. Ajoneuvo, jossa on useita samaan luokkaan kuuluvia vikoja, voidaan luokitella seuraavaan vakavampaan luokkaan, jos vikojen yhteisvaikutus tekee ajoneuvosta vaarallisemman.
      Jos viat voidaan luokitella useampaan kuin yhteen luokkaan, testin suorittavan tarkastajan olisi luokiteltava viat niiden vakavuuden mukaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
      Vikojen arvioinnissa olisi otettava huomioon ajoneuvon ensimmäisenä rekisteröintipäivänä tai ensimmäisenä käyttöönottopäivänä voimassa olleet tyyppihyväksyntävaatimukset. Eräät kohteet kuuluvat kuitenkin jälkiasennusta koskevien vaatimusten piiriin.

         Arviointivaatimukset

      Puutteet ovat esimerkkejä mahdollisesti havaittavista teknisistä vioista tai muista vaatimustenvastaisuuksista.

                  Kohde

                  Puutteet

                  Vikojen arvioinnin suuntaviivat

                  (VV)

                  (MV)

                  (VaV)

                  1.   JARRULAITTEET

                              1.1

                              Mekaaninen kunto ja toiminta

                              1.1.1

                              Käyttöjarrupolkimen/-vivun laakerointi

                              a)

                              Laakerointi liian kireä.

                  X

                              b)

                              Erittäin kulunut tai liikaa välystä.

                  X

                              1.1.2

                              Jarrupolkimen/-vivun kunto ja liike jarrutettaessa

                              a)

                              Liian suuri tai riittämätön liikevara.

                  X

                              b)

                              Jarrupoljin ei palauta asianmukaisesti

                  X

                  X

                              c)

                              Jarrupolkimen liukueste puuttuu, puutteellisesti kiinnitetty tai kulunut

                  X

                              1.1.3

                              Alipainepumppu tai kompressori ja painesäiliöt

                              a)

                              Yli- tai alipaine riittämätön toistuviin jarrutuksiin (vähintään kaksi jarrun käyttökertaa) varoitusmerkin syttyessä (tai kun mittari näyttää lukemaa, joka ei ole turvallinen).

                  X

                  X

                              b)

                              Ali- tai ylipaineen turvallisen käyttöarvon saavuttamiseen kuluva aika ei ole vaatimusten (8) mukainen.

                  X

                              c)

                              Monipiirisuojaventtiili tai paineenrajoitusventtiili ei toimi.

                  X

                              d)

                              Ilmavuoto, joka aiheuttaa selvää paineen laskua, tai havaittavissa olevia vuotoja.

                  X

                              e)

                              Ulkoinen vaurio, joka todennäköisesti vaikuttaa jarrujärjestelmän toimintaan.

                  X

                  X

                              1.1.4

                              Varoituslaite tai painemittari

                  Varoituslaite tai painemittari on viallinen.

                  X

                  X

                              1.1.5

                              Käsikäyttöinen jarruventtiili

                              a)

                              Käyttölaite murtunut, vahingoittunut tai erittäin kulunut.

                  X

                              b)

                              Käyttölaite puutteellisesti kiinnitetty venttiiliin tai venttiilin kiinnitys puutteellinen.

                  X

                              c)

                              Löysiä liitoksia tai vuotoja järjestelmässä.

                  X

                              d)

                              Epätyydyttävä toiminta.

                  X

                              1.1.6

                              Seisontajarru, sen käyttövipu, käyttövivun lukituslaite, sähköinen seisontajarru

                              a)

                              Lukitus ei pidä kunnolla.

                  X

                              b)

                              Vivun akseli tai lukitusmekanismi on liian kulunut.

                  X

                  X

                              c)

                              Vivun liikekulma on liian suuri (virheellinen säätö).

                  X

                              d)

                              Käyttövipu puuttuu tai on vaurioitunut tai toimimaton.

                  X

                              (e)

                              Virheellinen toiminta, varoitusmerkki näyttää toimintahäiriötä.

                  X

                              1.1.7

                              Jarruventtiilit (poljinventtiilit, pikapoistoventtiilit, säätöventtiilit)

                              a)

                              Venttiili on vahingoittunut tai vuotaa.

                  X

                  X

                              b)

                              Kompressorin liiallinen öljyvuoto paineilmajärjestelmään.

                  X

                              c)

                              Venttiilin kiinnitys viallinen tai riittämätön.

                  X

                              d)

                              Hydraulinesteen vuoto.

                  X

                  X

                              1.1.8

                              Perävaunun jarrujen letkujen liittimet (sähkö ja paineilma)

                              a)

                              Erotusventtiili tai itsesulkeutuva venttiili viallinen.

                  X

                  X

                              b)

                              Venttiilin kiinnitys viallinen tai riittämätön.

                  X

                  X

                              c)

                              Vuoto.

                  X

                  X

                              d)

                              Virheellinen toiminta.

                  X

                  X

                              1.1.9

                              Painevaraaja, painesäiliö

                              a)

                              Säiliö vahingoittunut, syöpynyt tai vuotaa.

                  X

                  X

                              b)

                              Tyhjennyslaite ei toimi.

                  X

                  X

                              c)

                              Säiliön kiinnitys viallinen tai riittämätön.

                  X

                              1.1.10

                              Jarrutehostin, pääsylinteri (hydraulijärjestelmät)

                              a)

                              Jarrutehostin on viallinen tai tehoton.

                  X

                              b)

                              Pääsylinteri on viallinen tai vuotaa.

                  X

                  X

                              c)

                              Pääsylinterin kiinnitys puutteellinen.

                  X

                  X

                              d)

                              Jarrunestettä liian vähän.

                  X

                  X

                              e)

                              Pääsylinterin säiliön kansi puuttuu.

                  X

                              f)

                              Jarrunesteen varoitusvalo palaa tai on viallinen.

                  X

                              g)

                              Jarrunesteen pinnan varoituslaite toimii virheellisesti jarrunesteen pinnan ollessa liian alhaalla.

                  X

                              1.1.11

                              Jarruputket

                              a)

                              Ilmeinen rikkoutumis- tai murtumisvaara.

                  X

                  X

                              b)

                              Vuoto.

                  X

                  X

                              c)

                              Putket ovat vahingoittuneet tai liiallisesti syöpyneet.

                  X

                  X

                              d)

                              Putket on sijoitettu väärin.

                  X

                  X

                              1.1.12

                              Jarruletkut

                              a)

                              Ilmeinen rikkoutumis- tai murtumisvaara.

                  X

                  X

                              b)

                              Letkut ovat vahingoittuneet, hankautuneet, kiertyneet tai liian lyhyet.

                  X

                  X

                              c)

                              Vuoto.

                  X

                  X

                              d)

                              Kudosvaurio.

                  X

                  X

                              e)

                              Letkut ovat huokoiset.

                  X

                              1.1.13

                              Jarruhihnat ja -palat

                              a)

                              Jarruhihna tai -pala on erittäin kulunut.

                  X

                  X

                              b)

                              Jarruhihna tai -pala on likainen (öljyä, rasvaa jne.).

                  X

                  X

                              c)

                              Jarruhihna tai -pala puuttuu.

                  X

                              1.1.14

                              Jarrurummut, jarrulevyt

                              a)

                              Jarrurumpu tai -levy on erittäin kulunut, siinä on naarmuja tai halkeamia tai se on puutteellisesti kiinnitetty tai murtunut.

                  X

                  X

                              b)

                              Jarrurumpu tai -levy on likainen (öljyä, rasvaa jne.).

                  X

                  X

                              c)

                              Jarrurumpu tai -levy puuttuu.

                  X

                              d)

                              Puutteellisesti kiinnitetty.

                  X

                              1.1.15

                              Jarruvaijerit, tangot, vivut, jarrulaitteiden liitännät

                              a)

                              Vaijerit ovat vahingoittuneet tai kiertyneet.

                  X

                  X

                              b)

                              Osa on erittäin kulunut tai syöpynyt.

                  X

                  X

                              c)

                              Puutteellisesti kiinnitetty.

                  X

                              d)

                              Vaijerinohjain on viallinen.

                  X

                              e)

                              Jarrujärjestelmän vapaa liikkuminen on estynyt.

                  X

                              f)

                              Jarrulaitteiden liikkuminen on epänormaali virheellisen säädön tai liiallisen kulumisen vuoksi.

                  X

                              1.1.16

                              Jarrujen toimilaitteet (sisältäen jousijarrut tai hydrauliset pyöräsylinterit)

                              a)

                              Toimilaite on murtunut tai vahingoittunut.

                  X

                  X

                              b)

                              Toimilaite ei ole riittävän tiivis.

                  X

                  X

                              c)

                              Toimilaitteen kiinnitys puutteellinen.

                  X

                  X

                              d)

                              Toimilaite on erittäin syöpynyt.

                  X

                  X

                              e)

                              Sylinterin liikepituus on liian pieni tai liian suuri.

                  X

                  X

                              f)

                              Pölysuojus puuttuu tai on vahingoittunut.

                  X

                  X

                              1.1.17

                              Kuormantunteva jarruventtiili

                              a)

                              Viallinen liitäntä.

                  X

                              b)

                              Liitäntä on säädetty virheellisesti.

                  X

                              c)

                              Venttiili on juuttunut tai toimimaton.

                  X

                  X

                              d)

                              Venttiili puuttuu.

                  X

                              e)

                              Arvokilpi puuttuu.

                  X

                              f)

                              Tiedot eivät ole luettavissa tai ne eivät ole vaatimusten (8) mukaiset.

                  X

                              1.1.18

                              Automaattisesti säätyvät jarruvivut ja niiden ilmaisimet

                              a)

                              Mekanismi on vahingoittunut, juuttunut tai liikkuu epänormaalisti tai se on liian kulunut tai virheellisesti säädetty.

                  X

                              b)

                              Mekanismi toimii puutteellisesti.

                  X

                              c)

                              Virheellisesti asennettu tai korvattu.

                  X

                              1.1.19

                              Hidastinjärjestelmä (jos asennettu tai vaadittu)

                              a)

                              Asennuksessa tai kiinnityksissä on puutteita.

                  X

                  X

                              b)

                              Järjestelmässä on ilmeisiä puutteita tai se puuttuu.

                  X

                              1.1.20

                              Perävaunun jarrujen automaattinen toiminta

                  Perävaunun jarru ei mene automaattisesti päälle kun kytkentä irrotetaan.

                  X

                              1.1.21

                              Koko jarrujärjestelmä

                              a)

                              Muut järjestelmän laitteet (esim. pakkasnestepumppu, ilmankuivain jne.) ovat ulkoisesti vahingoittuneita tai liian syöpyneitä tavalla, joka vaikuttaa haitallisesti jarrujärjestelmään.

                  X

                  X

                              b)

                              Ilma- tai pakkasnestevuoto.

                  X

                  X

                              c)

                              Minkä tahansa osan kiinnitys on viallinen tai riittämätön.

                  X

                              d)

                              Mitä tahansa osaa on korjattu tai muutettu epäasianmukaisesti (1).

                  X

                  X

                              1.1.22

                              Mittausliittimet (jos asennettu tai vaadittu)

                              a)

                              Puuttuvat.

                  X

                              b)

                              Vahingoittuneet, huonosti kiinnitetyt tai vuotavat.

                  X

                  X

                              1.2

                              Käyttöjarrun suorituskyky ja teho

                              1.2.1

                              Suorituskyky

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Yhden tai useamman pyörän puuttuva tai riittämätön jarruvoima.

                  X

                  X

                              b)

                              Jarruvoima missä tahansa pyörässä on alle 70 prosenttia toisen samalla akselilla olevan pyörän enimmäisjarruvoimasta. Jos jarruja testataan koeajon aikana, ajoneuvon liiallinen poikkeaminen suorasta linjasta.

                  X

                  X

                              c)

                              Jarruvoima ei ole portaattomasti muuttuva (nykimistä).

                  X

                              d)

                              Liian pitkä vasteaika jossakin pyörässä.

                  X

                              e)

                              Jarruvoiman liiallinen vaihtelu yhden täyden pyörän kierroksen aikana.

                  X

                              1.2.2

                              Jarrutussuhde

                                 (E)
                                  (9)

                  Ei saavuta vähintään seuraavaa vähimmäistasoa:

                              Luokka N1: 45 %

                              Luokat M1, M2 ja M3: 50 % (2)

                              Luokat N2 ja N3: 43 % (3)

                              Luokat O2,O3 ja O4: 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3

                              Toisiojarrun (hätäjarrun) suorituskyky ja teho (jos toteutettu erillisellä järjestelmällä)

                              1.3.1

                              Suorituskyky

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Yhden tai useamman pyörän puuttuva tai riittämätön jarruvoima.

                  X

                  X

                              b)

                              Jarruvoima missä tahansa pyörässä on alle 70 prosenttia toisen samalla akselilla olevan pyörän enimmäisjarruvoimasta. Jos jarruja testataan koeajon aikana, ajoneuvon liiallinen poikkeaminen suorasta linjasta.

                  X

                  X

                              c)

                              Jarruvoima ei ole portaattomasti muuttuva (nykimistä).

                  X

                  X

                              1.3.2

                              Jarrutussuhde

                  Jarrutussuhde on alle 50 prosenttia (5) 1.2.2 kohdassa tarkoitetusta käyttöjarrun suhteesta suhteessa suurimpaan sallittuun massaan tai, puoliperävaunun osalta, suhteessa sallittujen akselipainojen summaan. (lukuun ottamatta luokkia L1e ja L3e)

                  X

                  X

                              1.4

                              Seisontajarrun suorituskyky ja teho

                              1.4.1

                              Suorituskyky

                                 (E)
                                  (9)

                  Jarru ei toimi toisella puolella, tai jos jarruja testataan koeajon aikana, ajoneuvo poikkeaa liiaksi suorasta linjasta.

                  X

                  X

                              1.4.2

                              Jarrutussuhde

                                 (E)
                                  (9)

                  Kokonaisjarruvoima alle 16 % ajoneuvon suurimmasta sallitusta massasta, elleivät pyörät lukkiudu. Ajoneuvoyhdistelmällä vetoauton jarruvoima alle 12 % yhdistelmän suurimmasta sallitusta massasta.

                  X

                  X

                              1.5

                              Hidastinjärjestelmän suorituskyky

                              a)

                              Teho ei ole portaattomasti muuttuva (ei sovelleta pakokaasujarrujärjestelmiin).

                  X

                              b)

                              Järjestelmä ei toimi.

                  X

                              1.6

                              Lukkiutumattomat jarrut (ABS)

                              a)

                              Varoitusmerkki ei toimi.

                  X

                              b)

                              Varoitusmerkki näyttää, että järjestelmässä on toimintahäiriö.

                  X

                              c)

                              Pyörän nopeusanturi puuttuu tai on vahingoittunut.

                  X

                              d)

                              Johdotus vahingoittunut.

                  X

                              e)

                              Muita osia puuttuu tai ne ovat vahingoittuneet.

                  X

                              1.7

                              Sähköinen jarrujärjestelmä (EBS)

                              a)

                              Varoitusmerkki ei toimi.

                  X

                              b)

                              Varoitusmerkki näyttää, että järjestelmässä on toimintahäiriö.

                  X

                  8.   YMPÄRISTÖHAITAT

                              8.1

                              Melu

                              8.1.1

                              Äänenvaimennusjärjestelmä

                              a)

                              Vaatimuksissa (8) sallittu melutaso ylittyy.

                  X

                              b)

                              Mikä tahansa äänenvaimennusjärjestelmän osa on löysä, saattaa irrota, on vahingoittunut, väärin asennettu, puuttuu tai selvästi muutettu tavalla, joka vaikuttaa haitallisesti melutasoon.

                  X

                  X

                              8.2

                              Pakokaasupäästöt

                              8.2.1

                              Bensiinimoottorin päästöt

                              8.2.1.1

                              Pakokaasupäästöjen vähennyslaite

                              a)

                              Valmistajan asentama päästönvähennyslaite puuttuu, sitä on muutettu tai se on ilmeisen viallinen.

                  X

                  X

                              b)

                              Vuotoja, jotka voivat vaikuttaa päästömittauksiin.

                  X

                              8.2.1.2

                              Pakokaasupäästöt

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Joko pakokaasupäästöt ylittävät valmistajan ilmoittamat arvot;

                  X

                              b)

                              tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:

                                          i)

                                          ajoneuvot, joissa ei ole kehittynyttä päästönvähennysjärjestelmää:

                                                      —

                                                      4,5 %, tai

                                                      —

                                                      3,5 %

                                                riippuen siitä, mikä on vaatimuksissa (8) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

                                          ii)

                                          ajoneuvot, joissa on kehittynyt päästönvähennysjärjestelmä:

                                                      —

                                                      joutokäynnillä: 0,5 %

                                                      —

                                                      korotetulla joutokäynnillä: 0,3 %
                                                      tai

                                                      —

                                                      joutokäynnillä: 0,3 % (6)

                                                      —

                                                      korotetulla joutokäynnillä: 0,2 %

                                                riippuen siitä, mikä on vaatimuksissa (8) määritelty rekisteröintipäivä tai ensimmäinen käyttöönottopäivä.

                  X

                              c)

                              Lambda-arvo ei ole välillä 1 ± 0,03 tai se ei ole valmistajan erittelyn mukainen.

                  X

                              d)

                              OBD-järjestelmän lukema osoittaa merkittävää toimintahäiriötä.

                  X

                              e)

                              Anturimittaus osoittaa merkittävää vaatimustenvastaisuutta.

                  X

                              8.2.2

                              Dieselmoottorin päästöt

                              8.2.2.1

                              Pakokaasupäästöjen vähennyslaite

                              a)

                              Valmistajan asentama päästönvähennyslaite puuttuu tai on ilmeisen viallinen.

                  X

                  X

                              b)

                              Vuotoja, jotka voivat vaikuttaa päästömittauksiin.

                  X

                              8.2.2.2

                              Pakokaasujen läpinäkyvyys

                                 (E)
                                  (9)

                              Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.

                              a)

                              Ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa (8) määritellyn ajankohdan jälkeen,
                              pakokaasujen läpinäkyvyys ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason.

                  X

                              b)

                              jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa (8) ei sallita viitearvojen käyttöä,
                              vapaasti hengittävillä moottoreilla: 2,5 m-1,
                              turboahtimella varustetuilla moottoreilla: 3,0 m-1,
                              tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa (8) tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa (8) määritellyn ajankohdan jälkeen,
                              1,5 m-1
                                  (7).

                  X

                              c)

                              Anturimittaus osoittaa merkittävää vaatimustenvastaisuutta.

                  X

                              8.4

                              Muut ympäristöön liittyvät kohteet

                              8.4.1

                              Nestevuodot

                  Mikä tahansa liiallinen nestevuoto, joka voi vahingoittaa ympäristöä tai aiheuttaa vaaraa muille tiellä liikkujille.

                  X

                  X

         (1)  Epäasianmukaisella korjauksella tai muutoksella tarkoitetaan korjausta tai muutosta, joka heikentää ajoneuvon liikenneturvallisuutta tai jolla on haitallinen vaikutus ympäristöön.

         (2)  48 prosenttia ajoneuvoilla, joissa ei ole lukkiutumattomia jarruja tai jotka on tyyppihyväksytty ennen 1 päivää lokakuuta 1991.

         (3)  45 prosenttia ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity vuoden 1988 jälkeen tai vaatimuksissa vahvistetun ajankohdan jälkeen riippuen siitä, kumpi on myöhäisempi.

         (4)  43 prosenttia perävaunuilla ja puoliperävaunuilla, jotka on rekisteröity vuoden 1988 jälkeen tai vaatimuksissa vahvistetun ajankohdan jälkeen riippuen siitä, kumpi on myöhäisempi.

         (5)  2,2 m/s2 luokkiin N1, N2 ja N3 kuuluvissa ajoneuvoissa.

         (6)  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 70/220/ETY (EYVL L 76, 6.4.1970, s. 1) ja myöhemmillä muutoksilla, liitteessä I olevassa 5.3.1.4 kohdassa olevan taulukon rivillä A tai rivillä B annettujen raja-arvojen mukaisesti, tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1 päivän heinäkuuta 2002 jälkeen.

         (7)  Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty direktiivin 70/220/ETY ja myöhemmillä muutoksilla, liitteessä I olevassa 5.3.1.4 kohdassa olevan taulukon rivillä B tai neuvoston direktiivin 88/77/ETY (EYVL L 36, 9.2.1988, s. 33) ja myöhemmillä muutoksilla, liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivillä B1, B2 tai C annettujen raja-arvojen mukaisesti, tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1 päivän heinäkuuta 2008 jälkeen.

         (8)  ”Vaatimuksilla” tarkoitetaan vaatimuksia, jotka on vahvistettu ajoneuvon hyväksyntäpäivänä, ensimmäisenä rekisteröintipäivänä tai ensimmäisenä käyttöönottopäivänä voimassa olleissa tyyppihyväksyntävaatimuksissa taikka jälkiasennusta koskevissa velvoitteissa tai rekisteröintimaan kansallisessa lainsäädännössä.

         (9)  (E) Kohteen tarkastuksessa tarvitaan laitteita.


title: Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012 , Alankomaiden vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               24.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 219/88

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012,
   Alankomaiden vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   2012/C 219/26
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen käynnistää uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopalla kestävän kasvun vauhdittamiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen olevien mahdollisuuksien lisäämiseksi.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen Alankomaiden vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Alankomaiden vuosien 2011–2014 tarkistetusta vakausohjelmasta.

               (4)

               Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin eurooppalainen ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä helmikuuta 2012 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 2011 päätelmät, joissa kehotetaan sosiaalisen suojelun komiteaa esittämään yhdessä työllisyyskomitean ja muiden komiteoiden kanssa näkemyksensä toimista, joita suositellaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavan politiikkajakson yhteydessä. Nämä näkemykset ovat osa työllisyyskomitean lausuntoa.

               (6)

               Euroopan parlamentti on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti osallistunut asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja se on 15 päivänä helmikuuta 2012 hyväksynyt päätöslauselman vuotuisen kasvuselvityksen 2012 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista sekä päätöslauselman osallistumisesta vuotuiseen kasvuselvitykseen 2012.

               (7)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (8)

               Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.

               (9)

               Alankomaat toimitti vuosia 2012–2015 koskevan vakausohjelmansa sekä vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (10)

               Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen. Vuodeksi 2013 vakausohjelmassa ennustetaan 1¼ prosentin talouskasvua ottamatta huomioon uusien kasvua koskevien vakautustoimenpiteiden negatiivista vaikutusta, kun taas komissio ennustaa saman, muuttumattomaan politiikkaan perustuvan skenaarion nojalla hitaampaa 0,7 prosentin kasvua. Vakausohjelman ilmoitettuna tavoitteena on toteuttaa neuvoston suositukset liiallisen alijäämän korjaamisesta ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, johon pyritään toteuttamalla rakenteellisia toimia, jotka ovat vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia. Vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämätavoitteeksi asetetaan vuoden 2013 osalta 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vahvistetaan rakenteellisen alijäämän osalta edellinen keskipitkän aikavälin tavoite eli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kauden 2010–2013 finanssipoliittisten toimien keskimääräinen vuosivaikutus eli 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka perustuu (uudelleenlaskettuun) julkisen talouden rakenteelliseen rahoitusasemaan (4), vastaa neuvoston suosituksessa edellytettyä rakenteellisten toimien tasoa, joka on ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vakausohjelmassa ei aseteta julkisen talouden tavoitteita vuoden 2013 jälkeiselle ajalle, julkisen talouden korjaustoimien kestävyyttä vuonna 2013 samoin kuin edistymistä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa ohjelmakauden loppuvuosina, mukaan lukien menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun viitearvon noudattaminen, ei voida arvioida.
               Ohjelmakauden julkisen talouden kasvuarvioihin kohdistuu täytäntöönpanoriskejä. Ne eivät liity ainoastaan äskettäin ilmoitettuihin vakauttamistoimiin vaan myös eräiden väistyvän hallituksen aiemmin sopimien toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Hallituksen huhtikuussa 2012 vuodelle 2013 ehdottamia lisätoimenpiteitä ja niiden vaikutusta julkiseen talouteen on edelleen tarkennettu ja kvantifioitu 25 päivänä toukokuuta arvioinnin erottavan aikarajan jälkeen. Julkisen talouden sopeuttaminen on toistaiseksi perustunut lähinnä menojen leikkaamiseen, mikä vaikuttaa myös kasvua edistäviin menoihin. Vuoden 2012 vakausohjelman mukaan velan osuuden BKT:stä odotetaan nousevan edelleen: vuonna 2012 se nousee suhteellisen paljon 70,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2013 vielä hieman 70,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen uusien vakauttamistoimenpiteiden vaikutus huomioon ottaen. Velkasuhteen ennakoidaan siis pysyvän reilusti yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Vakausohjelmassa ei määritetä velkatavoitteita vuosille 2014 ja 2015, joten arviota vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun velanvähennystavoitteen noudattamisesta vuoden 2013 jälkeen ei voida esittää.

               (11)

               Hallitus on esittänyt suunnitelmat lakisääteisen eläkeiän nostamisesta asteittain 66 vuoteen viimeistään vuonna 2019 ja 67 vuoteen viimeistään vuonna 2024. Tämän jälkeen lakisääteinen eläkeikä sidotaan elinajanodotteeseen. Tästä johtuvaa todellisen eläkkeellesiirtymisiän nousua tuettaisiin työmarkkinatoimenpitein. Hallituksessa sovitun mukaisesti eläkeuudistuksella pyritään varmistamaan, että toisen pilarin kustannukset ja riskit jakautuvat asianmukaisella ja kestävällä tavalla niin sukupolvien sisällä kuin niiden välillä. Pitkäaikaishoidon osalta hallitus on laatinut uudistussuunnitelman. Väestön ikääntymisestä Alankomaissa aiheutuvan taloudellisen rasituksen vähentämiseksi tarvitaan konkreettisia lisätoimenpiteitä.

               (12)

               Kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä on karsittu, mutta ei vielä riittävästi. Jäljellä olevien pidäkkeiden poistaminen edistäisi työvoiman tarjontaa ja tehostaisi inhimillisen pääoman kohdentumista. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työmarkkinoille sijoittumista olisi parannettava.

               (13)

               Yrityspolitiikan alalla on vahvistettu huippualojen ohjelmat, ja hallitus ja toimialojen edustajat ovat allekirjoittaneet alakohtaiset innovointisopimukset. Tuki yksityissektorin tutkimukselle kasvaa tutkimuksen ja kehityksen (RDA+) verovähennysjärjestelyn käyttöönoton myötä; kyseinen järjestely on osa kannustinpakettia, jolla edistetään innovointia, yksityissektorin tutkimus- ja kehitystyötä sekä tiede- ja yritysmaailman välisten yhteyksien tiivistämistä. Huippualoihin ei pitäisi kuitenkaan panostaa perustutkimuksen kustannuksella eikä sulkea pois innovatiivisia yrityksiä, jotka eivät toimi kyseisillä huippualoilla.

               (14)

               Alankomaiden asuntomarkkinoille on syntynyt viimeisten neljän vuosikymmenen aikana rakenteellisia vääristymiä. Omistusasumiseen liittyvät perustavanlaatuiset tarjonnan rajoitukset ja verokannustimet (lähinnä suurituloisia suosivat asuntolainojen korkovähennykset) ovat johtaneet pääomien tehottomaan kohdentumiseen kiinteistömarkkinoilla. Vuokramarkkinoilla, jolla yhteiskunnan tukemien asuntojen osuus on erittäin suuri, asuntotarjonta on hyvin joustamatonta, mikä johtuu maan sosiaalipolitiikasta sekä vuokrille ja vuokrankorotuksille asetetuista ylärajoista. Omistusasumista suosivan verokohtelun muuttaminen auttaisi osaltaan pienentämään Alankomaiden asuntomarkkinoiden rakenteellisia vääristymiä.

               (15)

               Alankomaat on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen, rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen ja julkisen talouden kestävyyden parantamiseen. Komissio on arvioinut Euro Plus -sopimukseen perustuvien sitoumusten täytäntöönpanoa. Arvioinnin tulokset on otettu huomioon suosituksissa.

               (16)

               Komissio on laatinut eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Alankomaiden talouspolitiikasta. Se on arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta sekä sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–5.

               (17)

               Neuvosto on tämän arvioinnin perusteella tutkinut vakausohjelman, ja sen lausunto (5) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,

         SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2012–2013 toimia, joilla se

               1.

               varmistaa liiallisen alijäämän korjaamisen hyvissä ajoin ja kestävällä tavalla; tässä tarkoituksessa panee vuoden 2012 julkisen talouden strategian täytäntöön kaikilta osin ja suunnitellun mukaisesti; määrittelee tarvittavat toimenpiteet vuoden 2013 talousarvion toteutuksen varmistamiseksi niin, että voidaan varmistaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisesti annettuihin neuvoston suosituksiin sisältyvien rakenteellisten sopeutustoimien täytäntöönpano; sen jälkeen huolehtii tarvittavista rakenteellisista sopeutustoimista, joiden avulla voidaan edetä riittävässä määrin kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, myös menojen kasvulle asetettua viitearvoa, ja varmistaa riittävä edistyminen kohti velanvähennystavoitetta turvaamalla samalla menojen toteutuminen kasvun kannalta suoraan merkityksellisillä aloilla, kuten tutkimuksessa, innovoinnissa ja koulutuksessa; toimittaa tässä tarkoituksessa ja uuden hallituksen muodostamisen jälkeen vuoden 2012 tarkistetun vakausohjelman, joka sisältää vahvistetut tavoitteet ja toimenpiteet vuoden 2013 jälkeiselle ajalle;

               2.

               toteuttaa toimenpiteitä lakisääteisen eläkeiän nostamiseksi muun muassa sitomalla sen elinajanodotteeseen ja toteuttaa niiden tueksi työmarkkinatoimenpiteitä todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamiseksi sekä parantaa samalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä; mukauttaa toista eläkepilaria lakisääteisen eläkeiän nousun huomioimiseksi ja varmistaa samalla, että kustannukset ja riskit jakautuvat asianmukaisella tavalla sekä sukupolvien sisällä että niiden välillä; toteuttaa suunnitellun pitkäaikaishoidon uudistuksen ja täydentää sitä uusilla toimenpiteillä pitääkseen kustannusten nousun kurissa väestön ikääntymistä silmällä pitäen;

               3.

               lisää varsinkin ikääntyneiden, naisten, vammaisten ja maahanmuuttajien osallistumista työmarkkinoille muun muassa vähentämällä edelleen kotitalouksien toiseen tulonsaajaan kohdistuvia verotuksellisia pidäkkeitä, tukemalla työmarkkinasiirtymiä ja puuttumalla jäykkyyksiin;

               4.

               edistää innovointia, yksityissektorin tutkimus- ja kehitystyön investointeja, tiede- ja yritysmaailman yhteyksien tiivistämistä ja teollisuuden uudistumista ottamalla yrityspolitiikan puitteissa käyttöön sopivia kannustimia ja huolehtimalla samalla niiden saatavuudesta muillakin kuin huippualoilla sekä varmistamalla perustutkimuksen jatkumisen;

               5.

               toteuttaa toimia asuntomarkkinoiden uudistamiseksi asteittain muun muassa seuraavin tavoin: i) muuttamalla omistusasumista suosivaa verokohtelua muun muassa poistamalla vaiheittain asuntolainojen verovähennykset ja/tai soveltamalla laskennallisten vuokrien järjestelmää, ii) mahdollistamalla markkinalähtöisemmän hinnoittelumekanismin vuokra-asuntomarkkinoilla ja iii) sopeuttamalla yhteiskunnan tukemien asuntojen vuokrat kotitalouksien tuloihin.

      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         V. SHIARLY

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa vuodelle 2012 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 26 päivänä huhtikuuta 2012 annetulla neuvoston päätöksellä 2012/238/EU (EUVL L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (4)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleen laskemana ohjelman tietojen perusteella ja yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.

      (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


				|

		52013PC0778

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS hyväksynnän antamisesta komissiolle Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi /* COM/2013/0778 final */

			   	PERUSTELUT
Neuvosto valtuutti 24.
syyskuuta 2012 komission aloittamaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden
sekä Kroatian tasavallan puolesta neuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan
Makedonian kanssa Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen
Jugoslavian tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen
liitettävän pöytäkirjan tekemiseksi Kroatian tasavallan Euroopan unioniin
liittymisen huomioon ottamiseksi.
Neuvottelut aloitettiin 18. joulukuuta 2012
entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa aiemmin käytyjen teknisten
neuvottelujen jälkeen. Lisäneuvotteluja käytiin 25. tammikuuta ja 10.
huhtikuuta 2013. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus vahvisti
25. lokakuuta 2013 hyväksyvänsä pöytäkirjan. Pöytäkirjaa on tarkistettu
niin, että siinä otetaan huomioon EU:n vuoden 2013 tullitariffi ja vakautus- ja
assosiaatiosopimuksen mukainen tullien asteittainen poistaminen. Pöytäkirjan
teksti on liitteenä.
Komissio ehdottaa, että
neuvosto päättää pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta
soveltamisesta Euroopan unionin puolesta ja tekee pöytäkirjan Euroopan unionin
ja sen jäsenvaltioiden puolesta. Myös Euroopan atomienergiayhteisö on vakautus-
ja assosiaatiosopimuksen sopimuspuoli. Pöytäkirjan tekemiseksi Euroopan
atomienergiayhteisön puolesta komissio ehdottaa, että neuvosto antaa
hyväksyntänsä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan
toisen kohdan mukaisesti.
Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy päätöksen
sopimuksen allekirjoittamisesta ja komissio hyväksyy neuvoston suostumuksella
päätöksen sopimuksen tekemisestä. Sen vuoksi on tarpeen hyväksyä kaksi
erillistä pöytäkirjan allekirjoittamista ja tekemistä koskevaa päätöstä, yksi
EU:n puolesta ja toinen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.
Pöytäkirjan tekemiseksi
Euroopan atomienergiayhteisön puolesta komissio ehdottaa, että neuvosto
–
antaa hyväksyntänsä Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti.
Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle Euroopan
yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan
Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävän pöytäkirjan
tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Kroatian tasavallan Euroopan
unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Neuvosto valtuutti 24 päivänä syyskuuta 2012
komission aloittamaan neuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian
kanssa Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian
tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävän
pöytäkirjan tekemiseksi Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen
huomioon ottamiseksi.
(2)
Neuvottelut on saatu menestyksekkäästi päätökseen.
(3)
Komissiolle olisi annettava hyväksyntä pöytäkirjan
tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön toimivaltaan kuuluvien seikkojen
osalta.
(4)
Pöytäkirjan allekirjoittamiseen ja tekemiseen
sovelletaan erillistä menettelyä Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvien
seikkojen osalta,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
Ainoa artikla
Annetaan komissiolle hyväksyntä Euroopan
yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan
Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liitettävän
pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, tekemiseen Euroopan atomienergiayhteisön
puolesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon
ottamiseksi.
Pöytäkirjan teksti on liitetty neuvoston
päätökseen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen
Jugoslavian tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen
Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi
liitettävän pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja