Avis juridique important

|

52004SC0805

Suositus: neuvoston suositus Kyprokselle julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi  /* SEK/2004/0805 lopull. */

Suositus: NEUVOSTON SUOSITUS KYPROKSELLE julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio julkaisi 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa. [1] Ennusteissa otettiin huomioon Kyproksen maaliskuussa 2004 toimittamat tiedot, ja niiden mukaan Kyproksen julkisen talouden alijäämä kasvoi 4,6 prosentista suhteessa BKT:hen 6,3 prosenttiin vuosina 2002-2003, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.[1]  Komission kevään 2004 ennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Komissio aloitti näiden tietojen perusteella Kyproksen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 12. toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. [2] Komissio vastaanotti 24. toukokuuta 2004 Kyproksen lähentymisohjelman, jossa vahvistettiin vuoden 2003 alijäämäksi 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.[2]  Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. [3] Maat, jotka liittyivät EU:hun 1. toukokuuta 2004, ovat jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus, ja niiden on vältettävä liiallisia alijäämiä, mutta niille ei voida määrätä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 ja 11 kohdan mukaisia seuraamuksia.[3]  EYVL L 209, 2.8.1997.Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon ylittävä osa Kyproksen vuoden 2003 alijäämästä ei johtunut epätavallisesta tapahtumasta, johon Kyproksen viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla talouden vakavasta taantumasta, koska kokonaistuotannon kasvu oli 2,0 prosenttia vuonna 2003. Vuoden 2004 kehityksen osalta kertomuksessa pääteltiin, että julkisen talouden alijäämä todennäköisesti supistuu mutta on edelleen yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä on vähemmän kuin Kyproksen viranomaisten lähentymisohjelmassa esittämä 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.Komission kevään 2004 ennusteisiin perustuvassa kertomuksessa todetaan myös, että julkinen velka, joka oli 72,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ylittää edelleen vuonna 2004 perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Komission kevään 2004 talousennusteessa arvioidaan, että julkinen velka kasvaa 74,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mikä on vähemmän kuin Kyproksen viranomaisten lähentymisohjelmassa arvioima 75,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 25. toukokuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission arvioon. Komitea katsoi Kyproksen julkisen talouden tilanteen osoittavan, että Kyproksella on liiallinen alijäämä molempien perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdassa mainittujen arviointiperusteiden mukaan. Muiden merkityksellisten tekijöiden ottaminen huomioon, erityisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema ja julkiset investoinnit, ei muuttanut kyseisiin arviointiperusteisiin pohjautuvaa arviointia. Komitea katsoi myös, että julkisen talouden alijäämä ylittäisi todennäköisesti edelleen perustamissopimuksessa asetetun viitearvon vuonna 2004 ja että julkinen bruttovelka ylittäisi jälleen perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2004.Tarkasteltuaan kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon komitean lausunnon komissio katsoo, että Kyproksella on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 24. kesäkuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio on suosittanut, että neuvosto tekee komission lausunnon mukaisen päätöksen perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosituksen Kyprokselle osoitettavasta neuvoston suosituksesta julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Kyproksen toteuttamien toimien täytäntöönpanon seuranta saattaa edellyttää, että neuvosto antaa lisäsuosituksia 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, koska 104 artiklan 9 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltioihin, joita koskee poikkeus.Suositus: NEUVOSTON SUOSITUS KYPROKSELLE julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 7 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen luomista edistävä vahva ja kestävä kasvu.(3) Neuvosto on päättänyt [5 päivänä heinäkuuta] 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kyproksella on liiallinen alijäämä.(4) Päätettyään, että Kyproksella on liiallinen alijäämä, neuvoston on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti annettava samaan aikaan suositukset kyseiselle jäsenvaltiolle julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi määräajassa.(5) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan tässä suosituksessa olisi vahvistettava, että kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tehokkaita toimia enintään neljän kuukauden kuluessa ja että liiallisen alijäämän korjaaminen olisi saatettava päätökseen sen toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja.(6) On aiheellista katsoa, että Kyproksen toukokuussa 2004 toimittama lähentymisohjelma ja neuvoston siitä antama lausunto muodostavat sopeutussuunnitelman liiallisen alijäämän korjaamiselle. Toukokuussa 2004 toimitetun lähentymisohjelman tarkoituksena on saattaa liiallisen alijäämän korjaaminen päätökseen vuoteen 2005 mennessä ja asettaa seuraavat vuositavoitteet julkisen talouden alijäämälle: 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Lisäksi ohjelmassa arvioidaan, että julkinen velka, joka oli 72,6 prosenttia vuonna 2003, kasvaa edelleen (75,2 prosenttiin) ja ylittää perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2004, mutta supistuu sen jälkeen 68,4 prosenttiin vuonna 2007. Sopeutussuunnitelma perustuu makrotalouden skenaarioon, joka neuvoston [5 päivänä heinäkuuta] 2004 lähentymisohjelmasta antaman lausunnon mukaan on uskottava.(7) Neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen; lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia,SUOSITTELEE, ETTÄ:- Kyproksen viranomaiset lopettavat mahdollisimman nopeasti nykyisen liiallisen alijäämän tilanteen;- Kyproksen viranomaiset toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa mainitut toimenpiteet; ne toteuttavat erityisesti tehokkaita toimia [5 päivään marraskuuta 2004] mennessä saattaakseen alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 uskottavalla ja kestävällä tavalla lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti;- Kyproksen viranomaiset varmistavat lähentymisohjelmasta annetun neuvoston lausunnon mukaisesti, että velan kasvu pysähtyy vuonna 2004 ja että velka vähenee sen jälkeen.Lisäksi neuvosto kehottaa Kyproksen viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkällä aikavälillä lähes tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu.Tämä suositus on osoitettu Kyproksen tasavallalle.Tehty Brysselissä [5 päivänä heinäkuuta] 2004.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaxxxxxx


				|

		52013DC0396

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovenian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovenian julkisen talouden liiallisen
alijäämän tilanteen lopettamiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan
jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)       Vakaus- ja kasvusopimuksen
tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden
edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
kestävä kasvu.
(3)       Neuvosto teki 2 päivänä
joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti
päätöksen, jossa se katsoi, että Sloveniassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan
menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä
heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[1] 3 artiklan mukaisesti
suosituksen[2],
jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2013.
Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon
suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla, suositettiin, että
Slovenian viranomaiset toteuttaisivat julkisen talouden vakauttamistoimet
vuonna 2010 suunnitelmien mukaan, varmistaisivat, että keskimääräiset vuotuiset
rakenteelliset sopeutustoimet ovat ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina
2010–2013, määrittäisivät toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän
korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 suhdannekehityksen salliessa ja
tehostaisivat alijäämän supistamista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset
edellytykset osoittautuvat tuolloin oletettua paremmiksi.
(4)       Komissio totesi 15 päivänä
kesäkuuta 2010 komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen perusteella,
että Slovenia oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä
joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden
alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei
lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä siksi tarvittu.
(5)       Neuvosto voi asetuksen (EY)
N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaan komission suosituksesta hyväksyä
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos
tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat taloudelliset
tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen
suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko julkiseen talouteen erityisen
epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia taloudellisia tapahtumia ilmennyt, on
arvioitava neuvoston suosituksen perustana oleva talousennuste huomioon ottaen.
(6)       Neuvoston on annettava
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3
artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden
tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan
kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika,
jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia
liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän
korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan
vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva
ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli
suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia
eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen
määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(7)       Komissio katsoo vuoden 2013
perusteellisen tarkastelun perusteella, että Slovenian makrotaloudessa on
liiallisia epätasapainotiloja. Julkisen talouden, makrotalouden ja
työmarkkinoiden tulosten kestävät parannukset edellyttävät samanaikaista
edistymistä makrotalouden epätasapainotilojen vähentämisessä ja liiallisen
alijäämän korjaamisessa.
(8)       Komission yksiköiden syksyn
2009 talousennusteessa, joka oli neuvoston SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7
kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen perustana,
Slovenian talouden odotettiin kasvavan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2010 ja 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vuodet 2012 ja
2013 eivät sisältyneet ennustejaksoon, mutta olettaen, että huomattava
negatiivinen tuotantokuilu sulkeutuisi vähitellen vuoteen 2015 mennessä,
vuosiksi 2012 ja 2013 ennakoitiin vuotta 2011 nopeampaa kasvua. BKT:n kasvu oli
vuonna 2010 lähes se, mitä komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa
oletettiin, ja vuonna 2011 se jäi alle odotetun tason, joka oli 2,0 prosenttia.
Slovenian talous vajosi takaisin taantumaan vuonna 2012. Komission yksiköiden
kevään 2013 tarkistetun talousennusteen[3]
mukaan skenaario on myös vuoden 2013 osalta paljon negatiivisempi kuin
arvioitiin silloin kun neuvosto antoi suosituksensa. Kaiken kaikkiaan BKT:n
kasvu osoittautui selvästi pienemmäksi kuin komission yksiköiden syksyn 2009
talousennusteessa odotettiin. Tämä vaikuttaa sekä tulo- että menopuolella
negatiivisesti verrattuna siihen, mitä odotettiin silloin kun neuvosto antoi
suosituksensa.
(9)       Slovenian reaalinen BKT on
supistunut selvästi jyrkemmin kuin koko euroalueen BKT, mikä johtuu sekä maailmanlaajuisesta
talous- ja finanssikriisistä että maan sisäisistä epätasapainotiloista.
Reaalisen BKT:n kasvu supistui 7,8 prosenttia vuonna 2009, mikä johtui lähinnä
pääoman bruttomuodostuksen kehityksestä. Slovenian vientivetoinen elpyminen
vuosina 2010 (reaalisen BKT:n kasvu 1,2 prosenttia) ja 2011 (reaalisen BKT:n
kasvu 0,6 prosenttia) jäi vaatimattomaksi heikon kotimaisen kysynnän vuoksi.
Vuonna 2012 Slovenian talous luisui W- eli kaksoistaantumaan, kun reaalisen
BKT:n kasvu oli –2,3 prosenttia. Ulkomaisen nettokysynnän positiivinen vaikutus
kasvuun johtui EU:n ulkopuolisille markkinoille suuntautuvan viennin
voimakkaasta kasvusta ja tuonnin jyrkästä supistumisesta heikon kotimaisen
kysynnän seurauksena.
(10)     Komission yksiköiden kevään
2013 tarkistetun talousennusteen mukaan reaalinen BKT supistuu vielä 2,0
prosenttia vuonna 2013 työllisten määrän vähenemisen, reaalipalkkojen
negatiivisen kasvun ja investointien jatkuvan supistumisen seurauksena.
Finanssialan ulkopuolisten yritysten velkavivun vähentämisen ja pankkisektorin
tervehdyttämisen oletetaan edistyvän, mutta ei vielä riittävästi, jotta ne
tukisivat uuden investointisyklin alkamista. Yksityisen kulutuksen ja
yksityisten investointien ennustetaan olevan edelleen suurin kasvua jarruttava
tekijä. Ulkomaisen nettokysynnän positiivisen vaikutuksen kasvuun odotetaan
hieman heikkenevän. Ennusteen mukaan taantuma jatkuu ja BKT:n kasvu on –0,1
prosenttia vuonna 2014, mikä johtuu pankkikriisin ratkaisun viivästymisestä ja
erittäin velkaantuneen yrityssektorin uudelleenjärjestelystä. Reaalisen BKT:n
kasvuksi ennustetaan 1,3 prosenttia vuonna 2015 kotimaisen kysynnän vähitellen
vahvistuessa lähinnä pankkisektorin tervehdyttämisen, yritysten velkavivun
purkamisen ja kuluttajien luottamuksen paranemisen seurauksena.
(11)     Julkisen talouden alijäämä
syveni 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 lähinnä korkomenojen ja
sosiaalisten tulonsiirtojen sisäänrakennetun vahvan menokehityksen seurauksena.
Vuonna 2010 toteutettujen, pitkälti kertaluonteisten vakauttamistoimien
tavoitteena oli hidastaa erityisesti julkisen sektorin palkkamenojen ja
sosiaalisten tulonsiirtojen kasvua. Sosiaalietuuksien, muun muassa eläkkeiden,
ja julkisen sektorin palkkojen indeksointi puolitettiin vuoden 2010 osalta,
minkä lisäksi eräiden työperusteisten bonusten maksamista rajoitettiin.
Tulopuolella korotettiin alkoholin, savukkeiden ja mineraaliöljyjen
valmisteveroja. Nämä toimenpiteet, jotka hyväksyttiin ennen kuin neuvosto antoi
liiallista alijäämää koskevan suosituksensa, edistivät hieman julkisen talouden
alijäämän supistumista 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010.
(12)     Vuoden 2011 talousarviossa
jatkettiin ja lujitettiin vuonna 2010 aloitettuja menopuolen vakauttamistoimia
lähes toiseksi kokonaiseksi vuodeksi. Tulopuolella savukkeiden
valmisteverokantoja korotettiin uudelleen. Julkisen talouden alijäämä oli
enimmillään 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun tappiollisten
valtion omistamien yritysten hyväksi toteutetut pääomatukitoimenpiteet ja
kertaluonteiset erät kasvattivat alijäämää 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(13)     Maaliskuussa 2013 annetun ja
komission (Eurostat) vahvistaman liiallista alijäämää koskevan ilmoituksen
perusteella julkisen talouden alijäämä oli 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen
vuonna 2012. Tämä toteutuma sisältää toisen, kesäkuussa 2012 suurimpien
pankkien hyväksi toteutetun kertaluonteiseksi katsotun pääomitustoimenpiteen,
jonka vaikutus on noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallitus toteutti
mittavan toimenpiteen juoksevien menojen hillitsemiseksi leikkaamalla julkisen
sektorin palkkoja ja sosiaalisia tulonsiirtoja. Useimmat
vakauttamistoimenpiteet ovat kuitenkin voimassa vain väliaikaisesti. Lisäksi
julkisia investointeja supistettiin jälleen, minkä seurauksena ne vähenivät
reaalisesti 45 prosenttia vuodesta 2009. Myös julkisten yritysten
pääomanlisäykset, kertaluonteiset mukaan lukien, supistuivat selvästi vuoteen
2011 verrattuna. Tulopuolella hallitus leikkasi yritysten tuloverokantaa ja
otti käyttöön entistä suurempia investointi- ja T&K-vähennyksiä.
(14)     Komission yksiköiden kevään
2013 tarkistetun talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 5,5
prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Ilman kahta kertaluonteista
toimenpidettä, joissa vieraan pääoman hybridit instrumentit muutettiin kahden
suurimman pankin omaksi pääomaksi ja joiden vaikutus oli 1,2 prosenttia
suhteessa BKT:hen, vuoden 2013 alijäämää koskeva ennuste olisi 4,3 prosenttia
suhteessa BKT:hen. Ennustettu alijäämä, 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen,
vastaa vuoden 2013 tarkistetun vakausohjelman mukaista kansallista
alijäämätavoitetta, 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, johon sisältyvän pankkien
pääomittamisen vaikutus on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2013
julkisen talouden odotetaan hyötyvän kesäkuussa 2012 voimaan tulleeseen,
julkisen talouden vakauttamista koskevaan lakiin perustuvien
säästötoimenpiteiden kokovuotisesta vaikutuksesta ja vuoden 2013 talousarviossa
hyväksyttyjen tuloja kasvattavien toimenpiteiden vaikutuksesta.
Työmarkkinatilanteen heikkenemisen ennustetaan johtavan sosiaaliturvamaksujen
supistumiseen. Sen sijaan sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan lisääntyvän
jälleen, koska uusia eläkeläisiä tulee edelleen runsaasti sekä vuoden 2012
lopussa että vuoden 2013 alussa.
(15)     Komission yksiköiden kevään
2013 tarkistetun talousennusteen mukaan alijäämä on 4,9 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2014 olettaen, että politiikkaa ei muuteta. Vuoden 2014
talousarvio ei sisällä uusia päätösperäisiä toimenpiteitä, lukuun ottamatta
yritysten tuloverokannan alentamista 16 prosenttiin ja julkisen sektorin
palkkamenojen laajaa jäädyttämistä vuoden 2013 tasolle. Menopuolella
erityisesti korkomenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan
lisääntyvän, koska velka lisääntyy, vanhuuseläkkeen saajien määrä kasvaa ja
eläkkeet on indeksoitu. Olettaen, että politiikka säilyy ennallaan, ennustettu
alijäämä on 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Ennuste sisältää
korkomenojen kasvun, julkisen sektorin palkkasumman kasvun sen jälkeen kun
julkisen sektorin työntekijöiden palkkamenojen hillitsemiseen tähtäävien
väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy, ja yritysten tuloverokannan
asteittaisen alentamisen viimeisen vaiheen, jossa yritysten tuloverokanta
alenee vielä 1 prosenttiyksikön 15 prosenttiin.
(16)     Kun pankkien vahvistamiseen
käytettävät verovarat jätetään huomiotta, alijäämäennusteeseen kohdistuvat
riskit näyttäisivät olevan tasapainossa. Ennustetta saatetaan joutua korjaamaan
positiivisemmaksi vuoden 2013 lisätalousarvioon sisältyvien uusien
säästötoimenpiteiden vuoksi, kun taas heikkenemisriskit liittyvät talousarvion
heikkoon toteutumiseen ja hallituksen riitauttamaan tuomioistuimen päätökseen,
jonka mukaan julkisen sektorin virkamiehille on maksettava vuonna 2010 lykätyt
palkankorotukset.
(17)     Komission yksiköiden kevään
2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden vuotuisten vakauttamistoimien
nimellismääräksi arvioidaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013.
Vakauttamistoimet painottuvat jakson loppuun, vuosiin 2012 ja 2013. Kun tehdään
korjaus, jossa otetaan huomioon tämänhetkisen ennusteen ja neuvoston 2 päivänä
joulukuuta 2009 antaman suosituksen taustalla olevan ennusteen välillä tehtyjen
potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistusten vaikutus sekä tavanomaisten
joustojen perusteella oletetusta kehityksestä poikkeavan tulokehityksen
vaikutus, keskimääräisten vuotuisten rakenteellisten sopeutustoimien määräksi
arvioidaan vuosien 2010 ja 2013 välillä 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä
on enemmän kuin suositeltu keskimääräinen vuotuinen julkisen talouden sopeutus,
¾ prosenttia suhteessa BKT:hen.
(18)     Niiden uusien julkisen
talouden vakauttamistoimien kokonaisvaikutukseksi, jotka Slovenian viranomaiset
ovat toteuttaneet vuosina 2010–2013 liiallista alijäämää koskevan neuvoston
suosituksen perusteella, arvioidaan alhaalta ylös ‑arvioinnin perusteella
noin 6 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä arvio ei sisällä niitä vuoden
2010 talousarvioon sisältyviä vakauttamistoimia, joiden vaikutus on noin 0,8
prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka on jo otettu huomioon komission
yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa. Toimenpiteet, joiden vaikutus on noin
5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ovat sisältäneet muun muassa alennettuja
indeksointimekanismeja, julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalietuuksien
leikkauksia sekä välillisten verojen korotuksia. Lisäksi viranomaiset
leikkasivat julkisia investointeja huomattavasti, noin 1 ¾ prosenttia
suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012.
(19)     Slovenian julkinen velka
kasvaa jyrkästi, mikä johtuu jatkuvasti suurena pysyttelevästä perusalijäämästä
ja vähemmässä määrin virta-varanto-korjauseristä ja korkomenojen
lisääntymisestä. Velka oli vuonna 2008 vain 22 prosenttia suhteessa BKT:hen
mutta nousi vuoteen 2012 mennessä 54 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission
yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaan velan määrä nousee 61
prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja ylittää siten perussopimuksessa
määrätyn viitearvon. Olettaen, että politiikka säilyy ennallaan, velan
ennustetaan kasvavan edelleen 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2015
mennessä. Nämä ennusteet eivät sisällä valtion myöntämiä takauksia varojen
siirrolle pankkien varainhoitoyhtiöön (vaikutus enimmillään 11 prosenttia
suhteessa BKT:hen) eikä pankkien vakavaraisuutta koskevassa laissa määrättyihin
pääomanlisäyksiin käytettäviä varoja (vaikutus enimmillään 3 prosenttia
suhteessa BKT:hen).
(20)     Sloveniaa on koetellut
odottamattoman negatiivinen talouskehitys. Talous on luisunut W-taantumaan,
jonka ennustetaan jatkuvan vuoteen 2014. Tämä on vaikuttanut työllisyyteen
negatiivisesti, työttömyys on lisääntynyt jyrkästi ja reaalipalkkojen kasvu on
kääntynyt negatiiviseksi. Slovenian makrotaloudessa on myös liiallisia
epätasapainotiloja, jotka haittaavat vakavasti investointeja. Kotimainen
kysyntä heikkenee edelleen. Tämä vaikuttaa sekä tulo- että menopuolella
negatiivisesti verrattuna siihen, mitä odotettiin silloin kun neuvosto antoi
suosituksensa. Tämä viittaa siihen, että olisi asianmukaista asettaa vakaus- ja
kasvusopimuksen sääntöjen mukaisesti uusi määräaika, jonka mukaan Slovenian
liiallinen alijäämä on korjattava viimeistään vuonna 2015.
(21)     Kahden ylimääräisen vuoden
myöntäminen liiallisen alijäämän korjaamiselle olisi oikeasuhteinen toimenpide,
kun otetaan huomioon julkisen sektorin alijäämää koskevat välitavoitteet, jotka
ovat BKT:hen suhteutettuina 4,9 prosenttia vuonna 2013 (3,7 % suhteessa BKT:hen
ilman 1,2:ta prosenttia suhteessa BKT:hen kahden suurimman pankin
pääomanlisäykseen käytettäviä kertaluonteisia menoja, joiden vaikutus on 1,2
%), 3,3 prosenttia vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015. Näiden tavoitteiden edellyttämä rakenteellisen
rahoitusaseman paraneminen on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2013, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kaksi viimeistä lukua vastaavat 7 päivänä
heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1
kohdassa vaadittua vähimmäisparannusta. Jotta edellä mainitut rakenteelliset
tavoitteet voitaisiin saavuttaa, Slovenian viranomaisten olisi toteutettava
perusskenaarioon jo sisältyvien toimenpiteiden lisäksi uusia vakauttamistoimia,
joiden vaikutus on BKT:hen suhteutettuna 1 prosentti vuonna 2013, 1½ prosenttia
vuonna 2014 ja 1½ prosenttia vuonna 2015. Näissä tavoitteissa on otettu
huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita
vakauttamistoimien vaikutus BKT:n kasvuun aiheuttaa julkisessa taloudessa.
(22)     Euroopan komission laatiman,
julkisen talouden kestävyyttä koskevan vuoden 2012 kertomuksen mukaan Slovenian
kestävyysriski on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä suuri. Vuonna 2012
julkaistun ikääntymisraportin mukaan ikääntymiseen liittyvien kokonaismenojen
ennustetaan lisääntyvän merkittävästi vuosina 2010–2060. Tämän vuoksi näyttäisi
olevan tarpeen edelleen hillitä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua
jatkamalla kaikkien eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien asiaankuuluvien
parametrien mukauttamista, jotta voidaan lisätä julkisen talouden kestävyyttä
pitkällä aikavälillä.
(23)     Slovenia täyttää liiallisia
alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja
selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5
kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle
asetetun määräajan pidentämiseksi,
ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
(1)          Slovenian olisi lopetettava nykyinen
julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2015.
(2)          Jotta julkisen sektorin alijäämä
saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään
vuonna 2015, Slovenian olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoite,
joka on BKT:hen suhteutettuna 4,9 prosenttia vuonna 2013 (3,7 %
suhteessa BKT:hen ilman kahden suurimman pankin pääomanlisäykseen käytettäviä kertaluonteisia
menoja, joiden vaikutus on 1,2 % suhteessa BKT:hen), 3,3 prosenttia
vuonna 2014 ja 2,5 prosenttia vuonna 2015, mikä vastaa komission
yksiköiden kevään 2013 tarkistetun talousennusteen mukaista rakenteellisen
rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna
2013, 0,5 prosenttia vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015.
(3)          Slovenian olisi tinkimättä
toteutettava jo hyväksytyt toimenpiteet, joiden avulla lisätään lähinnä
välillisiä verotuloja ja vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja ja
sosiaalisia tulonsiirtoja. Samalla maan olisi oltava valmis toteuttamaan
lisätoimenpiteitä siltä varalta, että näiden toimenpiteiden vaikutus
osoittautuu ennustettua heikommaksi tai että jokin toimenpide kumotaan
tuomioistuimessa.
(4)          Lisäksi Slovenian olisi
määritettävä, hyväksyttävä ja toteutettava uusia rakenteellisia
vakauttamistoimia niiden toimien lisäksi, jotka sisältyvät jo komission
yksiköiden vuoden 2013 tarkistettuun talousennusteeseen, jotta liiallinen
alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2015.
(5)          Neuvosto vahvistaa [1 päivän
lokakuuta 2013] määräajaksi, johon mennessä Slovenian olisi toteutettava
tuloksellisia toimia ja esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3
artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden
saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.
Lisäksi Slovenian viranomaisten olisi i)
vauhditettava alijäämän supistamista vuosina 2014 ja 2015, jos taloudelliset
tai finanssipoliittiset edellytykset osoittautuvat tällä hetkellä odotettua
paremmiksi; ii) määritettävä, hyväksyttävä ja toteutettava rakenteellisia
vakauttamistoimenpiteitä, jotka asteittain supistavat juoksevia perusmenoja
suhteessa BKT:hen, takaavat julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman
pysyvän paranemisen, tukevat talouden kasvupotentiaalia, myös siten että
vältetään julkisten investointien lisäleikkaukset, ja asteittain johtavat
velkasuhteen alenemiseen. Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian
onnistuminen voitaisiin varmistaa, olisi lisäksi tärkeää tukea julkisen
talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden
suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Slovenialle EU-ohjausjakson
ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.
Suosituksessa 5 mainitun raportoinnin lisäksi
Slovenian viranomaisten olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanossa
saavutetusta edistymisestä vähintään [kuuden kuukauden] välein sekä erillisenä
kohtana vakausohjelmassa siihen asti, että liiallinen alijäämä on korjattu
kokonaisuudessaan.
Tämä suositus on osoitettu Slovenian
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Slovenian liiallista
alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm.
[3]               Tämä ennuste perustuu komission yksiköiden kevään 2013
talousennusteeseen, jonka tarkastelujaksoa on pidennetty vuoteen 2015. Lisäksi
päivitykseen sisältyy kaksi joukkolainaa, jotka laskettiin liikkeeseen
Yhdysvaltojen markkinoille 2 päivänä toukokuuta 2013 ja jotka vaikuttavat
korkomenoihin, alijäämään ja velkaan.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu  1 päivänä helmikuuta 2006 , — Euroopan unionin neuvostolle Oesterreichische Nationalbankin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2006/1)

text:
               10.2.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 34/30

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 1 päivänä helmikuuta 2006,
   Euroopan unionin neuvostolle Oesterreichische Nationalbankin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2006/1)
   (2006/C 34/08)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Oesterreichische Nationalbankia koskevan liittovaltion lain 37 §:n 1 momentin mukaan Oesterreichische Nationalbankin (OeNB) yhtiökokous valitsee joka vuosi kaksi tilintarkastajaa ja kaksi varatilintarkastajaa. Varatilintarkastajille annetaan valtuudet ainoastaan siinä tapauksessa, että tilintarkastajat eivät kykene suorittamaan tilintarkastusta.

               (3)

               OeNB:n nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikautta ei voida tilivuoden 2005 tilintarkastuksen jälkeen jatkaa uudella toimikaudella. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilivuodesta 2006 alkaen.

               (4)

               OeNB on valinnut KPMG Alpen-Treuhand GmbH:n, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH:n, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH:n ja BDO Auxilia Treuhand GmbH:n uusiksi ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen yhteisön ja Itävallan julkisia hankintoja koskevien säännösten mukaisesti, ja EKP katsoo, että nämä yhtiöt täyttävät nimittämiselle asetetut tarpeelliset vaatimukset.

               (5)

               Ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi voidaan uudistaa vuodeksi kerrallaan ylittämättä kuitenkaan viiden vuoden kokonaisaikaa.

         SUOSITTELEE

               1.

               EKP suosittelee, että KPMG Alpen-Treuhand GmbH ja TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH nimitetään yhdessä OeNB:n ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilivuodeksi 2006.

               2.

               EKP suosittelee, että Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH ja BDO Auxilia Treuhand GmbH nimitetään yhdessä OeNB:n ulkopuolisiksi varatilintarkastajiksi tilivuodeksi 2006.

               3.

               Tämä toimikausi voidaan uudistaa vuodeksi kerrallaan ylittämättä kuitenkaan viiden vuoden kokonaisaikaa, joka päättyy viimeistään tilivuonna 2010.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 1 päivänä helmikuuta 2006.

         Jean-Claude TRICHET

            EKP:n puheenjohtaja


				|

		52013DC0379

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS euroa rahayksikkönään käyttävien jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta /* COM/2013/0379 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
euroa rahayksikkönään käyttävien
jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2
kohdan kanssa,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroryhmällä on euroalueen
talousohjausjärjestelmässä erityinen vastuu. Talouskriisi on tuonut euroalueen
läheiset yhteydet selvästi esiin ja korostanut tarvetta johdonmukaiseen
politiikan kokonaisviritykseen, jossa otetaan huomioon euroa rahayksikkönään
käyttävien maiden väliset voimakkaat heijastusvaikutukset, jotta vaikuttavilla
politiikan koordinointijärjestelyillä voidaan vastata nopeasti taloudellisen
ympäristön muutoksiin.
(2)       Euroa rahayksikkönään
käyttävät jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet pitkälle meneviin politiikan
lisäuudistuksiin ja politiikan koordinointiin allekirjoittamalla 2 päivänä
maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta,
yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta. Budjettikuripaketin eli
niin kutsuttujen two-pack ‑asetusten[5]
voimaantulo vuonna 2013 syventää entisestään finanssi- ja talouspolitiikan
koordinointia euroalueella.
(3)       Talous- ja rahaliittoa
pyritään syventämään entisestään. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2012
tiedonannon suunnitelmasta tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi[6]. Tässä hahmotelmassa
yksilöitiin aidon talous- ja rahaliiton perusteet ja tavoitteet sekä välineet
ja toimenpiteet, jotka mahdollistaisivat niiden saavuttamisen. Sen
tarkoituksena oli käynnistää euroopanlaajuinen keskustelu. Komissio esitti 12 päivänä
syyskuuta 2012 etenemissuunnitelman kohti pankkiunionia[7]. Tämän ehdotuksen yhteydessä
esitettiin kaksi asetusehdotusta, jotka ovat tarpeen yhteisen
valvontamekanismin perustamiseksi[8].
Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja julkaisi 5 päivänä joulukuuta 2012
kertomuksen, joka oli laadittu tiiviissä yhteistyössä komission puheenjohtajan,
euroryhmän puheenjohtajan ja EKP:n pääjohtajan kanssa ja johon sisältyi
täsmällinen ja aikataulutettu etenemissuunnitelma todellisen talous- ja
rahaliiton aikaansaamiseksi. Kertomuksessa käsiteltiin yhdennettyä rahoitus-,
finanssi- ja talouspoliittista kehystä sekä demokraattista oikeutusta ja niitä
koskevaa tilivelvollisuutta. Valtion- ja hallitusten päämiehet päättivät 14
päivänä joulukuuta 2012 toimista talous- ja rahaliiton toteuttamista koskevan
etenemissuunnitelman edistämiseksi tunnustaen euroalueen jäsenvaltioiden
talouksien keskinäisriippuvuuden ja hyödyt, joita euroalueen vakaus voi tuoda
sen jäsenille ja koko Euroopan unionille.
(4)       Euroopan parlamentti on
osallistunut asianmukaisesti EU-ohjausjaksoon, ja se ilmaisi näkemyksensä
talous- ja rahaliiton syventämisestä 20 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan
päätöslauselmassa Kohti todellista talous- ja rahaliittoa[9].
(5)       Euroalueen kriisinhallintaa
on hoidettu hyvin määrätietoisesti. Kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n
toimielinten sitoutuneisuus euroalueen eheyden turvaamiseen on ollut selkeästi
kiistatonta. Euroalueen ohjausjärjestelmän vaikuttavuutta ja euroryhmän
kriisinhallinnan toteutusta on kuitenkin parannettava edelleen, jotta voidaan
varmistaa täysimääräisesti euroalueen tason koordinoinnin tuloksellisuus.
Koordinoinnin vahvistaminen on tarpeen myös siksi, että euroalueella päästään
johdonmukaiseen politiikan kokonaisviritykseen ja huolehditaan siitä, että
tarvittavat poliittiset toimenpiteet toteutetaan. Näiden tavoitteiden
saavuttaminen vahvistaa kansalaisten ja markkinoiden luottamusta ja edistää sen
myötä talouden elpymistä ja rahoitusvakautta euroalueella.
(6)       Budjettikuripaketin
täytäntöönpano lujittaa euroalueen julkisen talouden valvontaa entisestään.
Budjettikuripakettiin kuuluvassa lainsäädännössä euroryhmälle annetaan tehtävä
keskustella yksittäisten jäsenvaltioiden talousarvioesityksistä sekä koko
euroalueen talousarvionäkymistä, jotta voidaan huolehtia asianmukaisesta
finanssipoliittisesta kokonaisvirityksestä. Näiden keskustelujen pohjana ovat
komission euroalueen jäsenvaltioiden talousarviosuunnitelmista antamat
lausunnot sekä komission kokonaisarviointi euroalueen tilanteesta,
talousarviosuunnitelmista ja niiden vuorovaikutuksesta. Julkisen talouden
vakauttamisen osalta koko euroalueella on haasteena on saada julkisen velan
määrä suhteessa BKT:hen kääntymään ajan mittaan vakaalle lasku-uralle. Tämä
voidaan tehdä jatkamalla eriytettyjä, kasvua edistäviä julkisen talouden
vakauttamisen politiikkoja ja vahvistamalla samalla euroalueen
kasvupotentiaalia. Vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavassa osiossa määrätään
julkisen talouden rakenteellisesta sopeuttamisesta ottaen huomioon
kestävyysriskien maakohtaiset erot sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä
ja mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta sopeutusuralla. Vakaus-
ja kasvusopimuksen ehkäisevässä osiossa määrätään vaiheittaisesta sopeutuksesta
kohti keskipitkän aikavälin tavoitteita siten, että viitearvona on
rakenteellisen rahoitusaseman 0,5 prosentin koheneminen vuosittain. Tätä
voidaan mukauttaa maakohtaisesti ottaen huomioon suhdannetilanne ja
velanhoitokykyyn kohdistuvat riskit. Finanssipolitiikan uskottavuutta
keskipitkällä aikavälillä lisäisi se, että julkisten menojen ja tulojen
koostumuksessa olisi paremmin nähtävissä eri menoerien ja tulolähteiden
kasvuvaikutus. Talouden kasvupotentiaalia voidaan parantaa myös toteuttamalla
lisää rakenneuudistuksia ja suuntaamalla käytettävissä oleva julkisen talouden
liikkumavara julkisten investointien edistämiseen euroalueella vakaus- ja
kasvusopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia käyttäen.
(8)       Useimmat EU:n
rahoitusmarkkinoihin liittyvät riski-indikaattorit samoin kuin markkinoiden
mieliala ovat parantuneet verrattuna vuoteen 2012, kun itseään ruokkivat ja
haitalliset luottamuskierteet ovat heikentyneet. Markkinat ovat kuitenkin
edelleen erittäin hajanaiset. Pankkien parantuneet rahoitusehdot eivät ole
vielä näkyneet reaalitalouden luotonannon piristymisenä, ja jäsenvaltioiden
välillä on edelleen merkittäviä eroja pankkien lainanantotoiminnan ja
yksityissektorille annettavan rahoituksen kustannusten suhteen. Nykyisessä
suhdannetilanteessa keskeisenä haasteena on helpottaa järjestäytynyttä
velkavivun purkamista sekä pankkisektorilla että rahoitussektorin
ulkopuolisella yksityissektorilla ja jatkaa samalla luototusta tuottaviin
käyttötarkoituksiin reaalitaloudessa ja erityisesti pk-yrityksille.
(9)       Luottokanavan korjautumista
edistäisi pankkien taseiden tervehdyttäminen edelleen ja pääomapuskureiden
vahvistamisen jatkaminen tarvittaessa. Tässä yhteydessä yhteisen
valvontamekanismin ja Euroopan pankkiviranomaisen laatimat omaisuuserien laatua
koskevat tarkastelut ja stressitestit tuovat avoimuutta pankkien taseiden
suhteen, auttavat havaitsemaan mahdolliset jäljellä olevat haavoittuvat osat ja
vahvistavat näin luottamusta koko sektoria kohtaan. Rahoitusmarkkinoiden
lisäpirstaloitumisen ja myllerryksen riski osoittaa, kuinka tärkeää
euroalueella olisi edetä nopeasti pankkiunionin luomisessa ja välttää
tapauskohtaisten lähestymistapojen soveltaminen pankkialan kriisinratkaisuun.
(10)     Koko euroalueella olisi
toteutettava rakenneuudistuksia tuote- ja työmarkkinoiden toiminnan
parantamiseksi, jotta voidaan lisätä kilpailukykyä, vahvistaa meneillään olevaa
sopeutusprosessia ja taata resurssien kestävä uudelleenkohdentaminen. Lisäksi
rakenneuudistuksilla on tärkeä osuus talouden tasapainottamista ja velkavivun
purkamista koskevan prosessin helpottamisessa. Alijäämämaiden osalta
kilpailukyvyn parantuminen lisää nettovientiä, mikä auttaa tasapainottamaan
kasvumallia tuottavampien, vähemmän työvoimavaltaisten, avointen sektorien
suuntaan, samalla kun se tukee talouden elpymistä ja alentaa velkasuhteita.
Samanaikaisesti kilpailun lisäämiseen tähtäävät uudistukset maissa, joissa
vaihtotase on ylijäämäinen, voisivat edistää resurssien uudelleenkohdentamista
ja auttaa tehostamaan investointeja suljetuille sektoreille. Tämä vahvistaisi
kotimaisen kysynnän merkitystä kasvun rakenteen kannalta muuttaen sopeutusta
euroalueella symmetrisemmäksi. Kriisin vaikutukset euroalueen jäsenvaltioiden
työllisyystilanteeseen ovat olleet laajasti epäsymmetrisiä siten, että
pahimpien vaikutusten kohteeksi joutuneissa maissa myös kotimainen kysyntä on
supistunut eniten ja samassa yhteydessä vaihtotaseen kehitys on kääntynyt
vastakkaiseen suuntaan. Jollei suhdannetyöttömyyttä helpoteta tuloksellisesti
ja nopeasti, saattaa syntyä hystereesivaikutuksia, joiden yhteydessä työttömyys
muuttuu vakiintuneeksi ja vähemmän herkäksi palkkadynamiikalle. Sen vuoksi
työmarkkinoiden rakenneuudistukset ovat edelleen erityisen tärkeitä, jotta
voidaan lieventää sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja euroalueen tulevaan
kasvupotentiaaliin kohdistuvia riskejä. Allekirjoittaessaan 2 päivänä
maaliskuuta 2012 sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta,
yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta euroalueen jäsenvaltiot
sitoutuivat yhteensovittamaan ennalta merkittäviä talousuudistuksia koskevia
kansallisia suunnitelmiaan. Euroryhmän olisi seurattava jo toteutettujen
toimenpiteiden vaikutusta, jotta tarvittaessa voidaan kannustaa toteuttamaan
lisätoimia ja lisätä joidenkin uudistusten tavoitteellisuutta maakohtaisten
suositusten mukaisesti,
SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot
toteuttavat vuosina 2013–2014 jäsenvaltiokohtaisesti ja yhdessä, erityisesti
euroryhmän toteuttaman talouspolitiikan koordinoinnin yhteydessä ja
rajoittamatta neuvoston toimivaltaa sovittaa yhteen jäsenvaltioiden
talouspolitiikkaa, toimia, joilla ne
1.           toteuttavat euroryhmässä
kollektiivisia toimia, joiden avulla varmistetaan politiikan johdonmukainen
kokonaisviritys euroalueella, ja tekevät tarvittavat toimintapoliittiset
päätökset euroalueen toimivuuden varmistamiseksi; antavat euroryhmälle
keskeisen roolin euroalueen jäsenvaltoihin sovellettavassa lujitetussa
valvontakehyksessä, jotta se voi koordinoida ja seurata kansallisella ja
euroalueen tasolla toteutettavia uudistuksia, jotka ovat vakaan ja vankan
euroalueen kannalta välttämättömiä politiikan johdonmukaisuuden
varmistamiseksi;
2.           varmistavat, että euroryhmä
valvoo ja koordinoi euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikkoja ja koko
euroalueen finanssipolitiikan kokonaisviritystä varmistaakseen kasvua edistävän
ja eriytetyn finanssipolitiikan; tätä varten euroryhmän olisi keskusteltava
euroalueen jäsenvaltioiden talousarviosuunnitelmia koskevista komission
lausunnoista, julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella
talousarviosuunnitelmia ja niiden vuorovaikutusta koskevan komission
kokonaisarvioinnin perusteella; koordinointi auttaa osaltaan varmistamaan, että
julkisen talouden vakauttamisen aikataulu on eriytetty kunkin euroalueen
jäsenvaltion finanssi- ja talouspoliittisen erityistilanteen mukaan ja että
julkisen talouden sopeuttaminen on määritelty rakenteellisesti, niin että
mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta sopeutusuralla, ja että
finanssipolitiikan uskottavuuden vahvistamiseksi keskipitkällä aikavälillä
julkisen talouden vakauttamistoimia tuetaan yleisesti tehokkailla ja kasvua
edistävillä meno- ja tulopuolen toimenpiteillä sekä asianmukaisilla
rakenneuudistuksilla, jotka vahvistavat talouden kasvupotentiaalia;
3.           arvioivat euroryhmän
puitteissa syitä siihen, että etenkin pk-yritysten lainojen korot vaihtelevat
euroalueen jäsenvaltioissa; tutkivat euroalueen rahoitusmarkkinoiden
pirstaloitumisen seurauksia ja antavat neuvoja sen korjaamiseksi;
4.           jatkavat pankkien taseiden
korjaamista viime vuosina toteutettujen pääomanlisäysten ja uudelleenjärjestelyjen
pohjalta, jotta voidaan vähentää sisämarkkinoiden pirstaloitumista ja parantaa
reaalitalouden ja erityisesti pk-yritysten luotonsaantia; tätä varten ne: a)
varmistavat, että taseiden arvioinnit ja stressitestit, jotka yhteisen
valvontamekanismin (YVM) on määrä laatia yhteistyössä Euroopan
pankkiviranomaisen (EPV) kanssa, saadaan päätökseen sovitussa määräajassa; b)
varmistavat tasapuoliset toimintaedellytykset soveltaessaan taakan jakamista
koskevia vaatimuksia pankkien pääomittamiseen; c) ottavat käyttöön uskottavan
finanssipoliittisen varautumiskeinon pankkien mahdollista pääomittamista varten
ennen taseiden arviointien ja stressitestien suorittamista; d) poistavat
pankeille valvontasyistä suunnatut kannustimet saattaa varat ja velat
vastaamaan toisiaan kansallisten rajojen sisäpuolella; ja e) kiirehtivät
tarvittavia toimia sellaisen pankkiunionin perustamiseksi, johon kuuluu
yhteinen valvontaviranomainen, yhteinen kriisinratkaisumekanismi, velkakirjojen
arvon alaskirjausmahdollisuus, yhteinen kriisinratkaisurahasto ja yhteinen
finanssipoliittinen varautumiskeino, joka sisältää myös mahdollisuuden
rahoituslaitosten suoraan pääomittamiseen;
5.           yhteensovittavat ennalta
euroalueen jäsenvaltioiden merkittäviä talouspolitiikan uudistussuunnitelmia;
seuraavat rakenneuudistusten täytäntöönpanoa erityisesti työ- ja
tuotemarkkinoilla ja arvioivat niiden vaikutusta euroalueella ottaen huomioon
komission yksittäisille euroalueen jäsenvaltioille antamat suositukset;
edistävät lisäsopeutusta euroalueella varmistamalla, että se toteutetaan
tasapainoisesti ja rakenteellisesti, toteuttamalla perusteellisesti ne
uudistukset, joissa puututaan säästö- ja investointikäyttäytymisen vääristymiin
sekä niissä jäsenvaltioissa, joissa vaihtotase on alijäämäinen, että niissä jäsenvaltioissa,
joissa se on ylijäämäinen; toteuttavat tarvittavat toimenpiteet makrotalouden
epätasapainoa koskevan menettelyn tehokasta täytäntöönpanoa varten erityisesti
arvioimalla uudistussitoumusten etenemistä niissä jäsenvaltioissa, joiden
makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, ja uudistusten toteuttamista
niissä jäsenvaltioissa, joiden epätasapainotilat edellyttävät määrätietoisia
toimia negatiivisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi muualla euroalueella.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) final [to be updated with 2013 ref.].
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               KOM(2011) 821 lopullinen ja KOM(2011) 819 lopullinen.
[6]               COM(2012) 777 final.
[7]               COM(2012) 510 final.
[8]               KOM(2012) 511 lopullinen ja KOM(2012) 512 lopullinen.
[9]               Marraskuun 20 päivänä 2012 annettu päätöslauselma Kohti
todellista talous- ja rahaliittoa, ks. asiakirja P7_TA(2012)0430.


title: 2005/207/EY: Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä

text:
               15.3.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 68/40

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005,
   Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä
   (2005/207/EY)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 112 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 122 artiklan 4 kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 11.2 artiklan ja 43.3 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   Tommaso PADOA-SCHIOPPAn toimikausi päättyy 31 päivänä toukokuuta 2005, minkä vuoksi Euroopan keskuspankin johtokuntaan olisi nimitettävä uusi jäsen,
   SUOSITTAA SEURAAVAA:
   Lorenzo BINI SMAGHI nimitetään Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseneksi 1 päivänä kesäkuuta 2005 alkavaksi kahdeksan vuotta kestäväksi toimikaudeksi.
   Tämä suositus toimitetaan euron käyttöönottaneiden jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiesten päätettäväksi sen jälkeen, kun Euroopan parlamenttia ja Euroopan keskuspankin neuvostoa on kuultu.
   Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2005.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-C. JUNCKER


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 8 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2017/27)

text:
               19.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 310/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä syyskuuta 2017,
   Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Národná banka Slovenskan nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o.:n, toimikausi päättyi tilikauden 2016 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2017 alkaen.

               (3)

               Národná banka Slovenska on valinnut Deloitte Audit s.r.o.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2017–2020 siten, että toimikausi on uusittavissa tilikausiksi 2021–2023.

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   On suositeltavaa, että Deloitte Audit s.r.o. nimitetään Národná banka Slovenskan ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2017–2020 siten, että toimikausi on uusittavissa tilikausiksi 2021–2023.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 8 päivänä syyskuuta 2017.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2010 , Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2010/6)

text:
               8.7.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 184/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 1 päivänä heinäkuuta 2010,
   Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2010/6)
   2010/C 184/01
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) ja kansallisten keskuspankkien tilit tarkastaa tehtävään nimetyt EKP:n neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat.

               (2)

               Národná banka Slovenskan nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2009 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2010 alkaen.

               (3)

               Národná banka Slovenska on valinnut Ernst & Young Slovakia, spol. s.r.o.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2010–2014,

         SUOSITTELEE
   että Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o nimitetään Národná banka Slovenskan ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2010–2014.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 1 päivänä heinäkuuta 2010.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta /* COM/2014/0435 final */

			   	Suositus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
liiallisen alijäämän olemassaolosta
Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Neuvoston päätöksellä
2010/282/EU, joka annettiin 2 päivänä joulukuuta 2009 komission suosituksesta,
todettiin, että Itävallassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että
julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 3,9 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn
3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan
ennakoitiin vuonna 2009 olevan 68,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli
perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon[1].
(2)       Neuvosto antoi 2 päivänä
joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta
1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[2] 3 artiklan 4 kohdan
mukaisesti Itävallalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen
alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Suositus julkaistiin.
(3)       Perussopimusten liitteenä
olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4
artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten
tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta
25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 479/2009[3]
3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan
soveltamisen osana tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista
asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää
huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.
(4)       Tarkastellessaan, olisiko
päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston olisi
päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän
olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei
komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen
ennustejaksolla[4].
(5)       Niiden tietojen perusteella,
jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti
toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuoden 2014
vakausohjelman ja komission kevään 2014 talousennusteen perusteella voidaan
tehdä seuraavat päätelmät:
–
Itävallan julkisen talouden alijäämä oli
suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna
2011 se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Tämä parannus verrattuna alun
perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi siihen, että
”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion
menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin
vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin
tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui
suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua
suotuisammista taloudellisesta olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat
odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti
julkisen talouden alijäämä pysyi vuonna 2012 edelleen alle 3 prosentissa
suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan
tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa
alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina,
komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista
varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit eivät ole kuitenkaan toteutuneet, ja
Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa
BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten
toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta
mittaluokasta. Sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia.
–
Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta
2014 hyväksymän vuosien 2014–2018 vakausohjelman mukaan alijäämä kasvaa 2,7
prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4
prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2014 talousennusteessa alijäämän
ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja
1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy
3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus
ilmoitti asetuksen (EU) N:o 473/2013 puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja
ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä
kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa
BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama keskipitkän aikavälin
tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta.
–
Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014
johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit)
perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa
varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen
asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta
aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa
(1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo
toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se,
minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu
Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka
suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voisi arvioida tämän
toimenpiteen tilastovaikutukseen liittyviä tekijöitä. Tämänhetkinen
asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä
vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana; ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä
mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi.
Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen
riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät
olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös
harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission
ennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden
alijäämän supistumiseen entisestään.
–
Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannekorjattu
rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita
väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut vuosina 2011–2013 vuosittain
keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, yleisesti ottaen neuvoston
suositusten mukaisesti. Komission kevään 2014 talousennusteen sekä sen
29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta
talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta
2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen
rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Tässä yhteydessä
näyttää siltä, että tällä hetkellä on syntymässä 0,5 prosenttia suhteessa
BKT:hen oleva ero suhteessa rakenteellisen rahoitusaseman vaadittuun
sopeutukseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2014. Tämä viittaa
siihen, että on tarpeen tehostaa julkisen talouden toimenpiteitä, jotta voidaan
huolehtia sopimuksen ennaltaehkäisevän osion noudattamisesta täysimääräisesti,
kun otetaan huomioon kehittymässä oleva merkittävän sopeutusuralta poikkeamisen
riski.
–
Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013
välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan
ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä
johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka
aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön.

(6)       Neuvosto muistuttaa, että
Itävaltaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista
seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota
ja että sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti keskipitkän aikavälin
tavoitettaan, mukaan lukien menojen kasvulle asetetun vertailuarvon
noudattaminen, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin
noudattamisessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon
nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä heinäkuussa 1997 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti.
(7)       Neuvoston päätös liiallisen
alijäämän olemassaolosta kumotaan perussopimuksen 126 artiklan
12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on
neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
(8)       Neuvoston käsityksen mukaan
Itävallan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/282/EU
olisi kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että
Itävallan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
2 artikla
Kumotaan päätös 2010/282/EU.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Itävallan
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin
myöhemmin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 116,4 prosenttiin
suhteessa BKT:hen.
[2]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.
[4]               Vastaa neuvoston 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymiä
vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja
lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014 , Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmasta

text:
               29.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 247/102

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014,
   Portugalin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2014 vakausohjelmasta
   2014/C 247/20
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan yhteensovittamista, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen, joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.

               (4)

               Portugaliin sovellettiin makrotalouden sopeutusohjelmaa 17 päivään toukokuuta 2014 saakka neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU (3) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siinä säädettiin rahoitustuen saatavilla olosta kolmen vuoden ajan. Neuvosto päätti (4)23 päivänä huhtikuuta 2014 jatkaa rahoitustuen saatavilla oloa kuudella viikolla, jotta voidaan varmistaa ohjelman ehtojen noudattamisen kattava ja perusteellinen arviointi ja mahdollistaa viimeisen lainaerän järjestäytynyt maksaminen. Portugali oli näin ollen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) 12 artiklan mukaisesti vapautettu talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista kyseisen ohjelman keston ajaksi. Koska Portugalia koskeva ohjelma on päättynyt, se olisi sisällytettävä jälleen täysimääräisesti eurooppalaisen ohjausjakson piiriin.

               (5)

               Komissio hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2013 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2014 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi niin ikään 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen.

               (6)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa.

               (7)

               Portugali oli asetuksen (EU) N:o 472/2013 nojalla vapautettu velvollisuudesta toimittaa kansallinen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa makrotalouden sopeutusohjelman keston ajaksi. Se toimitti kuitenkin 30 päivänä huhtikuuta 2014 finanssipolitiikan strategiaa koskevan päivitetyn asiakirjan (Documento de Estratégia Orçamental) ja maan hallituksen kirjeen, jossa esitettiin ajantasaiset tiedot etenemisestä kohti Eurooppa 2020 -tavoitteita. Hallitus esitteli 17 päivänä toukokuuta 2014 asiakirjassa The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal käynnissä olevan uudistusohjelmansa ja uusia aloitteita etenemiseksi kohti kestävää kasvua.

               (8)

               Finanssipolitiikan strategiaa koskevassa vuoden 2014 asiakirjassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2015 ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017. Strategiassa suunnitellaan julkisen talouden alijäämän supistamista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä vastaa 21 päivänä kesäkuuta 2013 annetun liiallista alijäämää koskevaa menettelyä koskevan suosituksen tavoitteita, jotka vahvistettiin makrotalouden sopeutusohjelman 12. tarkistuksessa. Portugalin perustuslakituomioistuin kuitenkin kumosi 30 päivänä toukokuuta 2014 vakauttamistoimenpiteet, joiden oli arvioitu vaikuttavan julkisen talouden tuloksiin noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja tuottavan mahdollisia jatkovaikutuksia vuonna 2015. Sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi hallituksen on otettava käyttöön vaikutukseltaan samansuuruisia korvaavia toimenpiteitä. Perustuslakituomioistuimessa on kuitenkin vireillä vielä kaksi tapausta, jotka estävät toteutettavien toimenpiteiden suuruuden määrittämisen täysimääräisesti. Koska käytettävissä oleva aika on rajallinen, hallituksen on ehkä turvauduttava kasvua vähemmän edistäviin toimenpiteisiin, erityisesti tulopuolella. Vuoden 2015 jälkeisen ajan osalta strategiassa vahvistetaan pyrkimys saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite viimeistään vuonna 2017 toteuttamalla rakenteellisia toimia, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, ja päästä 0,5 prosentin rakenteelliseen alijäämään vuonna 2017. Strategian mukaan julkinen bruttovelka on korkeimmillaan noin 130,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja alkaa vähitellen supistua vuodesta 2015 lähtien. Strategian julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa komission kevään talousennustetta ja Portugalin julkisen talouden neuvosto on analysoinut sen. Perustuslakituomioistuimen päätöksen mukaan vuoden 2014 finanssipolitiikan strategiaa on tarkistettava, jotta tavoitteena oleva 4 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan. Tavoitteen saavuttamiseen kohdistuu kuitenkin negatiivisia riskejä, jotka johtuvat erityisesti oikeudellisista epävarmuustekijöistä sekä joidenkin valtionyritysten korkean velkatason tehokkaampaan hallinnointiin tähtäävien toimien tilastovaikutuksesta.
               Vuonna 2015 julkisen talouden sopeuttamista tuetaan julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä, joiden arvo on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; tätä pidetään riittävänä tavoitteen, 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, saavuttamiseksi. Neuvosto katsoo hallituksen finanssipolitiikan strategian ja komission ennusteen perusteella neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, että strategian tavoitteet vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (9)

               Julkisen talouden vakauttamista on tarpeen tukea tekemällä lisäuudistuksia julkisen varainhoidon järjestelmään. Huolimatta makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä saavutetusta edistyksestä julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellinen uudistus on saatava päätökseen ja lisätoimet ovat välttämättömiä menojen pitämiseksi tiukasti kurissa panemalla sitoumusten valvontaa koskeva laki täysimääräisesti täytäntöön ja estämällä uusien julkisen sektorin maksurästien syntyminen. Olennaisessa asemassa on valtionyritysten rakenneuudistuksen jatkaminen ja niiden rahoituksen kestävyyden varmistaminen sekä eläke- ja terveydenhuoltomenojen tiukka hallinta. Tulopuolella verotusjärjestelmää voitaisiin muuttaa kasvua edistävämpään suuntaan ja verosäännösten noudattamista edistää edelleen.

               (10)

               Portugalilla on työttömyyteen liittyviä haasteita, sillä tilanteen viimeaikaisesta parantumisesta huolimatta työttömyys on edelleen hyvin korkealla tasolla, erityisesti nuorten keskuudessa. Vuonna 2013 työttömyysaste oli 16,4 prosenttia ja nuorisotyöttömyys 38,1 prosenttia, huomattavasti EU:n keskiarvoa korkeampi. Sama koski myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuutta. Portugalin perinteisesti hyvä 20–64-vuotiaiden työllisyysaste on talouskriisin puhjettua laskenut huomattavasti, 73,1 prosentista vuonna 2008 aina 65,6 prosenttiin vuonna 2013. Nuorisotyöttömyyden osalta suurimpina haasteina ovat nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömien nuorten heikko tavoittaminen sekä tarve sovittaa koulutus paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Portugali on toteuttanut makrotalouden sopeutusohjelman osana monenlaisia työmarkkinauudistuksia, joiden tavoitteena on keventää liiallisen rajoittavaa työsuhdeturvalainsäädäntöä, joustavoittaa palkanmuodostusmekanismeja ja kehittää julkisten työvoimapalvelujen ja aktivointitoimien toimivuutta. Haasteena on kuitenkin edelleen erityisesti työmarkkinoiden segmentoitumisen torjuminen ja tarve parantaa palkkajärjestelmän reagoimiskykyä taloustilanteen muuttumiseen. Työsuhdeturvajärjestelmien äskettäisten uudistusten vaikutusten riippumaton arviointi auttaisi määrittämään erityisesti niiden vaikutuksen työpaikkojen syntymiseen, epävarmuuteen, kokonaistyövoimakustannuksiin ja muutoksenhakuun tuomioistuimessa johtaneiden irtisanomisten määrään ja käsittelyjen lopputulokseen. Huolimatta yrityksistä lieventää kriisin johdosta toteutetun talouden sopeutuksen kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia sillä on ollut köyhyystilanteeseen kohdistuvia kielteisiä heijastusvaikutuksia.

               (11)

               Portugali on edistynyt merkittävästi koulutusjärjestelmänsä uudistamisessa toteuttamalla useita toimenpiteitä koulun keskeyttämisen torjumiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen suorittamisasteen ja työmarkkinoiden kohtaannon parantamiseksi. Olennaisen tärkeässä asemassa ovat kuitenkin edelleen uudistusten toteuttaminen täysimääräisesti ja rahoituksen tehokas käyttö. Lisätoimia tarvitaan erityisesti ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuden vähentämiseksi, muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen, myös ammatillista koulutusta ja harjoittelua yhdistelevän koulutuksen laatua ja vetovoimaa, edistämällä työnantajien osallistumista ohjelmien suunnitteluun ja tarjoamalla mahdollisuuksia asianmukaiseen työssäoppimiseen ja oppisopimuskoulutukseen. Lisäksi on tarpeen tehostaa ammatinvalinnanohjaus- ja neuvontapalveluja keskiasteen ja korkea-asteen opiskelijoille työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, ennakoida osaamistarpeita ja lujittaa yhteyksiä yritysmaailmaan.

               (12)

               Portugali on edennyt makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä merkittävästi pankkisektorin pääomapohjan parantamisessa ja sen valvonta- ja kriisinratkaisukehyksen lujittamisessa. Jäljellä on kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita, joihin liittyviä seikkoja on seurattava ja hallinnoitava tarkasti, esimerkkinä maan pankkien kannattavuus. Vuoden 2014 ensimmäistä neljännestä koskevat tiedot osoittavat, että jotkin apua saaneista pankeista ovat kirjanneet positiivisen tuloksen. Suurena ongelmana on edelleen omaisuuserien laatu, sillä vuoden 2013 lopussa käytettävissä olevien tietojen mukaan voimakas arvon alentuminen on jatkunut kokonaislainoista noin 6 prosentin kohdalla ja järjestämättömien lainojen osuus on korkea, 10,6 prosenttia (yrityssektorilla jopa yli 16 %). Portugali on ottanut käyttöön lukuisia toimenpiteitä elinkelpoisten yritysten lainansaannin helpottamiseksi, mutta rahoitusolosuhteet ovat edelleen erityisesti pk-yritysten osalta vaikeat ja yrityssektorin käytettävissä on pankkirahoituksen ohella vain vähän rahoitusvaihtoehtoja. Pk-yrityksille vuonna 2013 myönnetyt uudet lainat supistuivat 4,8 prosenttia verrattuna vuoteen 2012. Portugalin yrityksille myönnettyjen uusien lainojen keskimääräinen korko on laskenut jonkin verran verrattuna alkuvuoteen 2013, mutta ne ovat edelleen merkittävästi euroalueen keskiarvoa korkeammalla tasolla. Koska yritysten velkataakka on suuri ja pankkisektorin velkavivun vähentämistä on jatkettava, pankeilla on edelleen vain rajalliset mahdollisuudet myöntää luottoja kohtuulliseen hintaan elinkelpoisille yrityksille.

               (13)

               Energiasektorin tehokkuudesta ja kestävyydestä huolehtimiseksi ja talouden energiakustannusten alentamiseksi makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä on hyväksytty kaksi toimenpidepakettia. Energiasektorin voittomarginaaleja on kuitenkin alennettava edelleen, ja suureen ja nousussa olevaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutuneeseen velkaan on puututtava. Portugali on ilmoittanut äskettäin tähän tähtäävästä kolmannesta toimenpidepaketista, johon sisältyy muun muassa energia-alan toimijoita koskevan vuoden 2014 lisäveron jatkaminen vuoteen 2015. Lisäksi ratkaisemattomia kysymyksiä ovat edelleen energiaverkkojen rajatylittävän yhteenliittämisen parantaminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden vauhdittaminen. Ne edellyttävät tarmokasta seurantaa, jotta Iberian niemimaan eristyneisyys EU:n energiamarkkinoilta saadaan päättymään. Liikennesektorilla on ohjelman yhteydessä tapahtunut edistystä erityisesti Portugalin satamien kilpailuaseman parantamisessa, kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman laatimisessa heikkouksien ja aukkojen korjaamisen jälkeen sekä sääntelykehyksen kehittämisessä. Lisätoimet ovat kuitenkin edelleen tarpeen kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamia koskevan uudistussuunnitelman toteuttamiseksi käytännössä. Lisäksi on pyrittävä varmistamaan liikennealan sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja kapasiteetti ja alan valtionyritysten rahoituksellinen kestävyys sekä parannettava rautatiealan tehokkuutta ja kilpailua.

               (14)

               Kaupunkien vuokra-asuntomarkkinoilla on toteutettu merkittävä uudistus, jolla asuntomarkkinoita on pyritty muokkaamaan dynaamisemmiksi muun muassa tasapainottamalla vuokranantajien ja vuokralaisten oikeuksia ja velvollisuuksia entistä paremmin, lisäämällä joustavuutta vuokrasopimuksen keston suhteen ja luomalla kannustimia kunnostustöihin. Lisätoimet ovat tarpeen tämän uudistuksen vaikutuksen arvioimiseksi kattavasti markkinoiden päätekijöitä ja Portugalin harmaita vuokramarkkinoita koskevien tietojen perusteella. Portugali on edistynyt huomattavasti liiketoimintaympäristönsä kehittämisessä, erityisesti pyrkimällä parantamaan toimintaedellytyksiä, edistämällä yrittäjyyttä ja parantamalla vaikeuksiin joutuneisiin yrityksiin sovellettavia maksukyvyttömyysmenettelyjä. Nyt olisi ryhdyttävä kiinnittämään huomiota toteutukseen. Hallinto- ja lupakäytäntöjen yksinkertaistaminen on edennyt, mutta tietyt toimenpiteet on edelleen saatettava päätökseen. Kilpailuesteiden poistamiseksi tarvitaan lisätoimia sekä perinteisellä palvelusektorilla, jolla olisi erityisesti hyväksyttävä alakohtaisia muutoksia, että asiantuntijapalvelujen alalla, jolla olisi hyväksyttävä niitä asiantuntijoiden ammatillisia etujärjestöjä koskevaa lainsäädäntöä, joita koskevia sääntöjä ei vielä ole uudistettu. Sääntelyn ja kilpailun osalta tarvitaan seurantatoimenpiteitä, jotta voidaan huolehtia kansallisten alakohtaisten sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisen riippumattomuudesta ja itsenäisyydestä. Julkisten viranomaisten maksuissa on edelleen merkittäviä viiveitä.

               (15)

               Julkishallinnon järkeistäminen ja uudenaikaistaminen on makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä edennyt hyvin työllisyyden, palkkapolitiikan, työolosuhteiden, organisatorisen tehokkuuden ja palvelujen laadun alalla. Osaa suunnitelluista uudistustoimenpiteistä ei ole kuitenkaan vielä saatu päätökseen, ja niiden läpinäkyvyyttä olisi parannettava. Oikeusjärjestelmän tehostamisessa on saavutettu merkittävää edistystä, mutta siitä huolimatta lisäparannukset ovat tarpeen, erityisesti menettelyjen keston, selvitysasteen, vireillä olevien tapausten määrän ja arviointi- ja seurantaprosessin osalta.

               (16)

               Komission analyysissä päädytään siihen tulokseen, että makrotalouden sopeutusohjelman menestyksellinen toteutus on auttanut taloudellisten ja rahoituksellisten riskien hallinnassa ja epätasapainotilojen vähentämisessä. Portugali on ottanut ohjelman yhteydessä käyttöön monenlaisia haastavia rakenteellisia uudistuksia, jotka alkavat nyt kantaa hedelmää kilpailukyvyn parantuessa ja talouskasvun elpyessä, mutta uudistusten vaikutuksia talouden toimintaan on arvioitava vielä lisää. Kaikkia toteutettuja uudistuksia on sen vuoksi seurattava jatkuvasti, jotta voidaan arvioida niiden osuutta kilpailukyvyn, tuotannon ja työllisyyden kasvuun.

               (17)

               Koska Portugali kuuluu makrotalouden sopeutusohjelman päättymisen ja sen 28 päivänä kesäkuuta 2014 tapahtuvan virallisen loppuunsaattamisen jälkeen jälleen täysimääräisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson piiriin, komissio on arvioinut Portugalin toimittamat asiakirjat tältä pohjalta. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–8.

               (18)

               Neuvosto on tutkinut hallituksen finanssipolitiikan strategian tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. Nämä suositukset on laadittu sen jälkeen, kun makrotalouden sopeutusohjelma saatettiin päätökseen, ja sen vuoksi ne perustuvat ohjelman saavutuksiin sen kestävän toteutuksen varmistamiseksi.

               (19)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Portugalin rahayksikkö on euro, sen olisi varmistettava, että nämä suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2014 ja 2015 toimia, joilla se:

               1.

               toteuttaa vuotta 2014 koskevat julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet, jotta se saavuttaa julkisen talouden tavoitteet ja estää uusien maksurästien kerääntymisen; toteuttaa vuonna 2015 tarkistettua julkisen talouden strategiaa supistaakseen alijäämän 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetussa suosituksessa asetetun tavoitteen mukaisesti samalla, kun se toteuttaa vaaditun rakenteellisen sopeutuksen; korvaa perustuslakituomioistuimen perustuslain vastaisiksi katsomat vakauttamistoimenpiteet mahdollisimman pian samansuuruisilla ja -tasoisilla toimenpiteillä; toteuttaa liiallisen alijäämän korjaamisen kestävällä ja kasvua edistävällä tavalla ja vain vähäisessä määrin kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä hyödyntäen; liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen jatkaa suunniteltua rakenteellista sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen vaatimusta vuotuisesta rakenteellisesta sopeutuksesta, jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, taloudellisesti hyvinä aikoina enemmän, ja varmistaa, että velkasääntöä noudatetaan, jotta korkea julkisen talouden velkasuhde saadaan kestävälle kehitysuralle; asettaa etusijalle menoperusteisen julkisen talouden vakauttamisen ja lisää edelleen julkisten menojen tehokkuutta ja laatua; jatkaa keskus-, alue- ja paikallishallinnon tiukkaa menokuria; jatkaa valtionyritysten uudelleenjärjestelyjä; laatii vuoden 2014 loppuun mennessä uusia kattavia toimenpiteitä osana käynnissä olevaa eläkeuudistusta, jolla pyritään parantamaan eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyttä; valvoo terveydenhuoltokustannusten kasvua ja jatkaa sairaalauudistusta; tarkistaa verojärjestelmää ja muuttaa sitä kasvua edistävämpään suuntaan; jatkaa verosäännösten noudattamisen parantamista ja torjuu veronkiertoa tehostamalla verohallintoa; lujittaa julkisen varainhoidon järjestelmää viimeistelemällä nopeasti ja toteuttamalla julkisen talouden kehystä koskevan lain perusteellisen uudistuksen vuoden 2014 loppuun mennessä; huolehtii sitoumusten valvontaa koskevan lain tarkasta noudattamisesta; panee julkisen sektorin yhteisen palkka- ja palkanlisätaulukon tosiasiallisesti täytäntöön vuodesta 2015 alkaen;

               2.

               pitää vähimmäispalkan kehityksen linjassa työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämisen tavoitteiden kanssa; huolehtii siitä, että palkanmuodostusjärjestelmä edistää palkkojen mukauttamista tuottavuuteen ala- ja/tai yritystasolla; tutkii työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisen käytännön mukaisesti mahdollisuuksia yrityskohtaiseen ja yhteisesti sovittuun työehtosopimusten soveltamisen väliaikaiseen keskeyttämiseen; esittää viimeistään syyskuussa 2014 yrityskohtaista ja yhteisesti sovittua työehtosopimusten soveltamisen väliaikaista keskeyttämistä ja työehtosopimusten käytön tarkistamista koskevia ehdotuksia;

               3.

               esittää viimeistään maaliskuussa 2015 riippumattoman arvioinnin työsuhdeturvajärjestelmän äskettäisistä uudistuksista sekä toimintasuunnitelman mahdollisista lisäuudistuksista työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi; jatkaa käynnissä olevaa aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen ja julkisten työvoimapalvelujen uudistusta, jonka tarkoituksena on parantaa työllisyysastetta ja työvoimaosuutta, erityisesti parantamalla työllistymisneuvontaa ja/tai työnhakupalveluja ja aktivointi-/seuraamusjärjestelmiä tavoitteena supistaa pitkäaikaistyöttömyyttä ja integroida vakavimmin työmarkkinoiden ulkopuolella olevat henkilöt; pyrkii löytämään ratkaisuja korkeaan nuorisotyöttömyyteen, erityisesti ennakoimalla osaamistarpeita ja tavoittamalla työvoimapalvelujen käyttäjiksi rekisteröitymättömiä nuoria nuorisotakuun tavoitteiden mukaisesti; huolehtii sosiaaliturvan kattavuuden asianmukaisuudesta, mukaan lukien vähimmäistoimeentulojärjestelmä, ja etuuksien saajien tehokkaasta aktivoinnista;

               4.

               parantaa koulutusjärjestelmän laatua ja sen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin koulun keskeyttämisasteen pienentämiseksi ja alhaisten oppimistulosten parantamiseksi; huolehtii julkisten menojen tehokkuudesta koulutuksen alalla ja supistaa ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta muun muassa parantamalla ammattikoulutuksen laatua ja vetovoimaa sekä edistämällä yhteistyötä yrityssektorin kanssa; lisää yhteistyötä julkisen tutkimustoiminnan ja yritysmaailman välillä ja edistää tietämyksen siirtoa;

               5.

               valvoo pankkien maksuvalmiusasemaa ja mahdollisia pääomavajeita, myös paikan päällä toteutettavin aihekohtaisin tarkastuksin ja stressitestein; arvioi pankkien elvytyssuunnitelmia ja kehittää tarvittaessa arviointiprosessia; toteuttaa kattavan strategian yritysten velkataakan supistamiseksi ja tehostaa pyrkimyksiä lisätä rahoitusvaihtoja, myös liiketoimintojen alkuvaiheen osalta, parantamalla velan uudelleenjärjestelyvälineiden (erityisesti PER ja SIREVE) tehokkuutta elinkelpoisten yritysten osalta, luomalla kannustimia pankeille ja velallisille aloittaa uudelleenjärjestelyprosessi varhaisessa vaiheessa sekä parantamalla pääomamarkkinarahoituksen saatavuutta; huolehtii siitä, että määritellyillä toimenpiteillä tuetaan rahoituksen uudelleenkohdentamista talouden tuottaville sektoreille, myös elinkelpoisille pk-yrityksille, samalla välttäen julkiseen rahoitukseen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit; toteuttaa syyskuun 2014 loppuun mennessä pääasiallisesti valvontatarkoituksia varten varhaisvaroitusjärjestelmän, jonka avulla voidaan määrittää ne yritykset, myös pk-yritykset, joihin liittyy suuri maksukyvyttömyyden todennäköisyys ylivelkaantumisen vuoksi; tämä järjestelmä voi välillisesti nopeuttaa yritysten velkojen uudelleenjärjestelyä;

               6.

               toteuttaa energiasektorilla toisen ja kolmannen toimenpidepaketin, joiden tarkoituksena on supistaa taloudelle aiheutuvia energiakustannuksia, poistaa sähkönhintoihin liittyvän velan viimeistään vuonna 2020 ja seuraa toimenpiteiden toteutusta tiiviisti; parantaa energiaverkkojen rajatylittävää yhteenliittämistä ja vauhdittaa sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliittämishankkeiden toteutusta; toteuttaa kattavan pitkän aikavälin liikennesuunnitelman ja satamasektorin uudistukset sisältävän ohjelman; vie päätökseen Lissabonin ja Porton kaupunkialueiden liikennettä koskevat toimilupajärjestelyt; huolehtii siitä, että voimassaolevien satamatoimilupien uudelleenneuvottelut ja uudet lupajärjestelmät ovat tulossuuntautuneita ja sisämarkkinaperiaatteiden, erityisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen, mukaisia; varmistaa, että kansallinen liikennealan sääntelyviranomainen (AMT) on täysin riippumaton ja toimintavalmis syyskuun 2014 loppuun mennessä; varmistaa liikennealan valtionyritysten rahoituksen kestävyyden; lujittaa tehokkuutta ja kilpailua rautatiesektorilla toteuttamalla CP Cargan kilpailukykyä koskevan suunnitelman rahtiterminaalien siirron jälkeen varmistaen samalla valtio-omisteisen infrastruktuurin ylläpitäjän ja rautatieyritysten hallinnon riippumattomuuden;

               7.

               parantaa edelleen asuntomarkkinoiden arviointia muun muassa perustamalla vuoden 2014 loppuun mennessä järjestelmällisemmän seuranta- ja raportointikehyksen ja laatii kattavan raportin asuntomarkkinoiden harmaasta taloudesta; jatkaa pyrkimyksiä kartoittaa edelleen sääntelyrasitusta siten, että kartoitus kattaa viimeistään maaliskuussa 2015 vielä käsittelemättä olleet alat; hyväksyy ja panee täytäntöön syyskuun 2014 loppuun mennessä jäljellä olevat lisensointia koskevat asetukset ja alakohtaiset muutokset; poistaa syyskuun 2014 loppuun mennessä asiantuntijapalvelujen alalla jäljellä olevat rajoitukset ja antaa niiden ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt, joita koskevia sääntöjä ei ole vielä hyväksytty makrotalouden sopeutusohjelman yhteydessä; poistaa julkisen sektorin maksuviivästykset; huolehtii kansallisten sääntelyelinten ja kilpailuviranomaisten asianmukaisista resursseista.

               8.

               jatkaa keskus-, alue- ja paikallistason julkishallinnon järkeistämistä ja uudenaikaistamista; panee täytäntöön uudistukset oikeuslaitoksen tehokkuuden ja läpinäkyvyyden parantamiseksi; vauhdittaa pyrkimyksiä arvioida makrotalouden sopeutusohjelmaan liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa sekä suunniteltuja ja tulevia uudistuksia; sisällyttää lainsäädäntöprosessiin erityisesti pakolliset järjestelmälliset etukäteis- ja jälkikäteisarvioinnit; perustaa valtionhallinnon tasolle toiminnallisesti riippumattoman keskusarviointiyksikön, joka arvioi kyseisten uudistusten täytäntöönpanoa sekä yhdenmukaisuutta etukäteen tehdyn vaikutusten arvioinnin kanssa ja raportoi niistä kuuden kuukauden välein ja esittää tarvittaessa korjaustoimia.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. C. PADOAN

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa vuodelle 2014 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88).

      (4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2014/234/EU, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2014, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta 30 päivänä toukokuuta 2011 annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta (EUVL L 125, 26.4.2014, s. 75).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (7)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (8)  Katso tämän virallisen lehden sivu 141.