title: KOMISSION SUOSITUS, uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta

text:
               KOMISSION SUOSITUS,

               annettu 18.5.2022,

               uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta

               EUROOPAN KOMISSIO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Uusiutuva energia on keskeisessä asemassa siirryttäessä puhtaaseen energiaan, jotta voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, tehdä energiasta kohtuuhintaista ja vähentää unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja energian tuonnista.

               (2)Uusiutuvalla energialla on monia hyötyjä unionin kansalaisten kannalta: se on osa ilmastonmuutokseen liittyviä toimia, auttaa suojelemaan ympäristöä, luo kasvua ja työpaikkoja, edistää unionin teknologista ja teollista johtoasemaa ja parantaa unionin talouden häiriönsietokykyä.

               (3)Energia-ala tuottaa yli 75 prosenttia unionin kasvihuonekaasupäästöistä. Sen vuoksi on erittäin tärkeää nopeuttaa uusiutuvan energian tuotantolaitosten kehittämisestä ja käyttöönotosta peräisin olevaa energiantuotantoa, jotta unioni voi saavuttaa vuodeksi 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteensa ja voidaan edistää vuoteen 2030 ulottuvaa unionin tavoitetta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119
                  1
                mukaisesti.

               (4)Uusiutuvan energian osuuden nopea lisääminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua korkeita energian hintoja koskevaan ongelmaan. Uusiutuvan energian alhaisemmat kiinteät kustannukset ja lähellä nollaa olevat muuttuvat kustannukset merkitsevät sitä, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kustannukset ovat olleet vakaampia ja alhaisempia kuin fossiilisten polttoaineiden kustannukset. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttaminen vähentää unionin riippuvuutta – pääasiassa tuoduista – fossiilisista polttoaineista.

               (5)Kuten tiedonannossa ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (”REPowerEU-tiedonanto”)
                  2
                todetaan, uusiutuvan energian käytön nopea kasvattaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vähentää unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja luopua asteittain venäläisen kaasun kulutuksesta. REPowerEU-suunnitelma sisältää toimenpiteitä tämän toteuttamiseksi, samoin kuin talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso, jonka yhteydessä esitetään lupamenettelyjä koskevia maakohtaisia suosituksia, jotka on räätälöity yksittäisten jäsenvaltioiden olosuhteisiin.

               (6)REPowerEU-tiedonantoon sisältyy myös vetyä koskeva Accelerator-aloite, jolla kaksinkertaistetaan uusiutuvaa vetyä koskevat vuoden 2030 tavoitteet, jotta voidaan vähentää unionin ulkoista riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Jotta uusiutuvaa vetyä voidaan tuottaa 10 megatonnia, unioni tarvitsee vuoteen 2030 mennessä 80 gigawattia lisää uusiutuvan energian kapasiteettia.

               (7)Uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille on periaatteessa saatava lupa, jotta niissä voidaan harjoittaa aiottua toimintaa. Lupamenettelyt auttavat varmistamaan, että hankkeet ovat turvallisia ja varmoja. Näiden menettelyjen monimutkaisuus, moninaisuus ja liiallinen kesto muodostavat kuitenkin merkittävän esteen uusiutuvan energian välttämättömälle nopealle käyttöönotolle sekä kohtuuhintaisemman, varmemman ja kestävämmän unionin energiajärjestelmän saavuttamiselle.

               (8)Viivästykset hankelupien käsittelyssä vaarantavat energia- ja ilmastotavoitteiden oikea-aikaisen saavuttamisen ja lisäävät tähän tarvittavien hankkeiden kustannuksia. Viivästykset voivat myös johtaa vähemmän tehokkaiden uusiutuvan energian laitosten asentamiseen dynaamisen innovoinnin vuoksi.

               (9)Näihin esteisin puututtiin jo Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/77/EY
                  3
               , jossa edellytetään, että jäsenvaltiot arvioivat lupamenettelyt vähentääkseen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotannon lainsäädännöllisiä ja muita esteitä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/28/EY
                  4
                otettiin käyttöön uusiutuvan energian kehittäjien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista koskevat vaatimukset. Näitä vaatimuksia tiukennettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/2001
                  5
               . On ensiarvoisen tärkeää ja kiireellistä, että vaatimukset saatetaan täysimääräisesti ja nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa, sillä se auttaa merkittävästi lyhentämään hallinnollisia menettelyjä.

               (10)Komissio tukee jäsenvaltioita teknisen tuen välineen
                  6
                kautta tarjoamalla räätälöityä teknistä asiantuntemusta uudistusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien uudistukset, joilla virtaviivaistetaan uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyjä koskevia puitteita ja edistetään yritysten uusiutuvan energian ostosopimusten käyttöä. Tekniseen tukeen kuuluu esimerkiksi hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen, lainsäädäntökehysten yhdenmukaistaminen ja asiaankuuluvien parhaiden käytäntöjen jakaminen.

               (11)Direktiivissä (EU) 2018/2001 lupamenettelyille säädettyjen määräaikojen soveltaminen ei vaikuta voimassa olevan unionin ympäristölainsäädännön mukaisiin velvoitteisiin, kanteiden nostamiseen, muutoksenhakuun ja muihin menettelyihin tuomioistuimissa eikä vaihtoehtoisiin riitojenratkaisumekanismeihin, mukaan lukien valitusmenettelyt sekä menettelyt ja muutoksenhaku tuomioistuinten ulkopuolella, ja niitä voidaan jatkaa enintään tällaisten menettelyjen keston verran.

               (12)Uusiutuvan energian hankkeiden yleisen hyväksynnän puute on toinen merkittävä este niiden toteuttamiselle monissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi kansalaisten ja yhteiskunnan sidosryhmien tarpeet ja näkökulmat olisi otettava huomioon uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden kehittämisen kaikissa vaiheissa – politiikan laadinnasta aluesuunnitteluun ja hankkeiden kehittämiseen – ja olisi edistettävä hyviä käytäntöjä, joilla varmistetaan laitosten erilaisten vaikutusten oikeudenmukainen jakautuminen paikallisväestön kesken.

               (13)Useimmat uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden ja niihin liittyvän verkkoinfrastruktuurin lupien myöntämiseen liittyvät esteet sekä niiden poistamiseen tähtäävät hyvät käytännöt on määritelty jäsenvaltioiden tasolla.

               (14)Hallinnollisten esteiden merkitys on kasvanut, kun tilanne on parantunut muiden esteiden osalta, kuten teknologiakustannuksissa, jotka ovat laskeneet jyrkästi viimeisten kymmenen vuoden aikana, tai rahoituskysymyksissä, joita on helpottanut kustannusten aleneminen ja yritysten uusiutuvan energia ostosopimusten lisääntyminen.

               (15)Tällä suosituksella puututaan näihin huolenaiheisiin ja kehotetaan löytämään ratkaisuja nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä. Suositus ei rajoita unionin oikeuden soveltamista etenkään energia- ja ympäristöalalla eikä siitä johtuvia velvoitteita. Se ei myöskään rajoita unionin kilpailusääntöjen, erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102 ja 106 artiklan, soveltamista eikä komission päätöskäytäntöä unionin kilpailusääntöjen täytäntöönpanossa.

               (16)Tämän suosituksen ohella on annettu lainsäädäntöehdotus, jolla muutetaan direktiiviä (EU) 2018/2001 ja vahvistetaan sen hallinnollisia menettelyjä koskevia säännöksiä. Koska uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden käyttöönottoa on kiireellisesti nopeutettava, jäsenvaltioiden olisi aloitettava mahdollisimman pian sopivien maa- ja merialueiden määrittäminen ja erityisen sopivia alueita (”uusiutuvan energian ydinkehittämisalueita”) koskevien suunnitelmien laatiminen direktiivin (EU) 2018/2001 muutosehdotuksen lupia koskevan 15 b artiklan mukaisesti.

               (17)Merten aluesuunnittelu on keskeinen väline määriteltäessä tulevia alueita uusiutuvan energian käyttöönotolle ja helpotettaessa merialueen moninaiskäyttöä, mukaan lukien meriympäristön säilyttäminen ja suojelu. Merten aluesuunnittelua koskevan direktiivin
                  7
                mukaan jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä kansalliset merten aluesuunnitelmansa 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä. Komissio kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä panneet täysimääräisesti täytäntöön merten aluesuunnittelua koskevaa direktiiviä, laatimaan ja hyväksymään kansallisen suunnitelmansa
                  8
               .

               (18)Lupamenettelyistä johtuvat esteet voivat vaikuttaa myös ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen tarvittavien innovatiivisten hiilestä irtautumisen teknologioiden tulevaan käyttöönottoon. Sääntelyn testiympäristöjen luominen eli sellaisten innovatiivisten teknologioiden, tuotteiden, palvelujen tai lähestymistapojen testaaminen todellisissa olosuhteissa, jotka eivät ole täysin nykyisen oikeudellisen ja sääntelykehyksen mukaisia, voisi tukea innovointia ja helpottaa sääntely-ympäristön myöhempää mukauttamista niiden huomioon ottamiseksi.

               (19)Osittain tai kokonaan yritysten ostosopimuksilla rahoitettujen uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden kehittäminen auttaa nopeuttamaan uusiutuvan energian käyttöönottoa. Yritysten ostosopimukset hyödyttävät suoraan myös loppukuluttajia muun muassa tarjoamalla kilpailukykyisen ja ennakoitavan energian hinnan ja edistämällä yritysten yhteiskuntavastuuta unionissa.

               (20)Vaikka yritysten ostosopimukset ovat lisääntyneet joka vuosi viiden viime vuoden aikana, yrityskäyttäjien suoraan rahoittamien uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden osuus on vain 15–20 prosenttia vuotuisista markkinoista. Yritysten ostosopimusten käyttö rajoittuu myös pääasiassa tiettyihin jäsenvaltioihin, sähköön energiankantajana ja suuriin monikansallisiin kuluttajia palveleviin yrityksiin.

               (21)Komissio asettaa tämän suosituksen ohella saataville digitaalisesti kootut tietokokonaisuudet useista asiaankuuluvista energia- ja ympäristötekijöistä EIGL-välineen
                  9
                (Energy and Industry Geography Lab) kautta auttaakseen jäsenvaltioita määrittämään uusiutuvan energian ydinkehittämisalueita uusien uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden nopeaa käyttöönottoa varten. Komissio aikoo kehittää tätä kartoitusvälinettä edelleen sisällyttämällä siihen uusia tietokokonaisuuksia ja linkkejä jäsenvaltioiden digitaalisiin aluesuunnitteluvälineisiin.

               ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               MÄÄRITELMÄ

               (1)Tässä suosituksessa ja siihen liittyvissä ohjeissa uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden katsotaan kattavan uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä määritellyt uusiutuvan energian tuotantolaitokset (myös uusiutuvan vedyn muodossa) sekä omaisuuserät, joita tarvitaan niiden verkkoon liittämiseen ja tuotetun energian varastointiin.

               NOPEAMMAT JA LYHYEMMÄT MENETTELYT

               (2)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten suunnitteluun, rakentamiseen ja toimintaan, niiden liittämiseen sähkö-, kaasu- ja lämpöverkkoon sekä itse verkkoon ja varastointiomaisuuteen sovelletaan niiden suunnittelu- ja lupamenettelyissä kaikkein suotuisinta käytettävissä olevaa menettelyä ja että niiden oletetaan olevan erittäin tärkeitä yleisen edun ja yleisen turvallisuuden kannalta direktiivin (EU) 2018/2001 hallinnollisia menettelyjä koskevien säännösten tarkistamista ja vahvistamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen mukaisesti ja rajoittamatta unionin oikeuden soveltamista..

               (3)Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava selkeästi määritellyt, nopeutetut ja mahdollisimman lyhyet määräajat kaikille uusiutuvan energian hankkeiden rakentamista ja toimintaa koskevien lupien myöntämisvaiheille ja täsmennettävä tapaukset, joissa näitä määräaikoja voidaan pidentää ja missä olosuhteissa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava sitovat enimmäisajat ympäristövaikutusten arviointimenettelyn kaikille asiaankuuluville vaiheille. Aurinkoenergialaitteiden asentamista keinotekoisiin rakenteisiin koskevien lupamenettelyjen kesto olisi rajoitettava enintään kolmeen kuukauteen.

               (4)Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava määräajat ja erityiset menettelysäännöt, jotta voidaan varmistaa oikeussuojan saatavuuteen liittyvien oikeudenkäyntien tehokkuus uusiutuvaa energiaa koskevissa hankkeissa.

               (5)Jäsenvaltioiden olisi luotava yksi yhtenäinen hakumenettely koko hallinnollisen luvan hakemis- ja myöntämismenettelyä varten. Samanaikaiset hakemukset olisi asetettava etusijalle peräkkäisiin hakemuksiin nähden, jos tarvitaan erilaisia lupia, myös asiaan liittyviä verkkohankkeita varten.

               (6)Jäsenvaltioiden olisi sallittava, että hakijat päivittävät hankkeidensa teknologiaeritelmiä lupahakemuksen tekemisen ja hankkeiden rakentamisen välisenä aikana innovatiivisten teknologioiden käyttöönoton helpottamiseksi.

               (7)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 2 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               KANSALAISTEN JA YHTEISÖN OSALLISTUMISEN HELPOTTAMINEN

               (8)Jäsenvaltioiden olisi kannustettava kansalaisia, myös pieni- ja keskituloisia kotitalouksia, ja energiayhteisöjä osallistumaan uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin ja toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään energiakäänteen hyötyjen siirtämistä paikallisyhteisöille ja siten lisätään yleisön hyväksyntää ja sitoutumista.

               (9)Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yksinkertaistettuja lupamenettelyjä uusiutuvan energian yhteisöjä varten, mukaan lukien yhteisön omistamien laitosten liittäminen verkkoon, ja rajoitettava tuotantolupaa koskevat menettelyt ja vaatimukset minimiin, myös itse tuottamaansa uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien osalta.

               (10)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 5 jakson c kohdassa ja 6 jakson a kohdassa kuvattuja käytäntöjä.

               SISÄISEN KOORDINOINNIN PARANTAMINEN

               (11)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava järkeistäminen ja tehokas koordinointi kansallisten, alueellisten ja kunnallisten tasojen välillä toimivaltaisten viranomaisten tehtävien ja vastuiden sekä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden hyväksymisessä sovellettavien lakien, asetusten ja menettelyjen osalta.

               (12)Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava direktiivissä (EU) 2018/2001 edellytetty keskitetty yhteyspiste lupien myöntämiseksi uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille siten, että osallistuvien viranomaisten määrä rajoitetaan välttämättömään ja tehokkuus maksimoidaan ottaen huomioon julkiset resurssit sekä teknisen, ympäristöön liittyvän ja oikeudellisen asiantuntemuksen keskittämisestä saatavat hyödyt.

               (13)Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön sääntöjä, joiden mukaan toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten vastauksen puuttuminen asetetuissa määräajoissa johtaa siihen, että tietty pyyntö hyväksytään uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyn asianomaisessa vaiheessa (ns. hallintoviranomaisen hiljainen hyväksyntä), ellei unionin tai kansallisessa lainsäädännössä edellytetä niiden vastausta.

               (14)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 3 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               SELKEÄT JA DIGITALISOIDUT MENETTELYT

               (15)Jäsenvaltioiden olisi annettava hakijoille selkeät, täydelliset ja läpinäkyvät tiedot kaikista vaatimuksista ja menettelyvaiheista, myös valitusmenettelyistä, uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyn alussa.

               (16)Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön täysin digitaaliset lupamenettelyt ja sähköinen viestintä paperin käytön sijaan. Hankkeiden toteuttajien saataville olisi asetettava keskitetysti osana sähköistä menettelykäsikirjaa kaikki asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien hakemusten mallit, ympäristötutkimukset ja -tiedot, sekä tiedot yleisön osallistumisen vaihtoehdoista ja hallinnollisista maksuista.

               (17)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 3 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               RIITTÄVÄ HENKILÖSTÖ JA OSAAMINEN

               (18)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava luvan myöntäville elimilleen ja ympäristöarviointiviranomaisilleen riittävä henkilöstö, jolla on asianmukaiset taidot ja pätevyys.

               (19)Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä unionin ja kansallisia rahoitusmahdollisuuksia, joita on tarjolla täydennys- ja uudelleenkoulutukseen erityisesti alueellisella ja paikallisella tasolla, ja harkittava allianssin perustamista alakohtaista osaamisyhteistyötä varten lupamenettelyjen ja ympäristöarviointien parissa työskentelevän henkilöstön osaamisvajeen korjaamiseksi.

               (20)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 4 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               HANKKEIDEN SIJAINTIPAIKKOJEN PAREMPI MÄÄRITTELY JA SUUNNITTELU

               (21)Jäsenvaltioiden olisi pikaisesti määritettävä uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin soveltuvat maa- ja merialueet, jotka ovat oikeassa suhteessa niiden kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja niiden panokseen vuoden 2030 tarkistetun uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen saavuttamisessa. Osana kartoitusprosessia olisi nimettävä rajalliset ja selkeästi määritellyt alueet, jotka soveltuvat erityisen hyvin uusiutuvan energian kehittämiseen (uusiutuvan energian ydinkehittämisalueet), välttäen mahdollisimman pitkälle ympäristön kannalta arvokkaita alueita ja asettaen etusijalle muun muassa huonontunut maaperä, jota ei voida käyttää maatalouteen. Tätä varten jäsenvaltioita kannustetaan hyödyntämään EIGL-välineessä
                  10
                (Energy and Industry Geography Lab) saatavilla olevia päivitettyjä tietoaineistoja.

               (22)Jäsenvaltioiden olisi rajoitettava ”suojavyöhykkeet”, joilla uusiutuvaa energiaa ei voida kehittää, välttämättömään minimiin. Niiden olisi annettava selkeät ja avoimet tiedot rajoituksista, jotka koskevat etäisyyttä asuinrakennuksiin ja sotilas- tai siviili-ilmailualueisiin, ja perusteltava rajoitukset. Rajoitusten olisi perustuttava näyttöön ja ne olisi suunniteltava siten, että ne täyttävät suunnitellun tarkoituksensa samalla kun maksimoidaan hankkeiden kehittämiseen käytettävissä oleva tila ottaen huomioon muut aluesuunnittelun rajoitteet.

               (23)Jäsenvaltioiden olisi virtaviivaistettava uusiutuvan energian hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia koskevia vaatimuksia siinä määrin kuin se on oikeudellisesti mahdollista, sovellettava saatavilla olevia teknisiä ohjeita uusiutuvan energian käyttöönoton ja unionin ympäristölainsäädännön yhteensovittamiseen ja sisällytettävä ympäristövaikutusten arviointi muihin sovellettaviin ympäristöarviointeihin yhteisessä menettelyssä. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä arvioinnin rajausta
                  11
                järjestelmällisesti tai tehtävä siitä pakollista ympäristövaikutusten arviointiprosessin laadun parantamiseksi.

               (24)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että luonnonvaraisten lintujen ja neuvoston direktiivillä 92/43/ETY
                  12
                suojeltujen lajien yksittäisten yksilöiden tappaminen tai häiritseminen ei estä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden kehittämistä, edellyttämällä, että tällaisiin hankkeisiin sisällytetään tarvittaessa lieventäviä toimenpiteitä, joilla voidaan tehokkaasti estää tappaminen tai häiritseminen mahdollisimman suuressa määrin, seuraamalla niiden tehokkuutta ja toteuttamalla seurannasta saatujen tietojen perusteella tarvittavia lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseisten lajien kantaan ei kohdistu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. Jos näin tehdään, yksittäisten yksilöiden tahatonta tappamista tai häiritsemistä ei pitäisi pitää tahallisena eikä sen siksi pitäisi kuulua direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY
                  13
                5 artiklan soveltamisalaan.

               (25)Jäsenvaltioiden olisi kannustettava yleisöä osallistumaan varhaisessa vaiheessa aluesuunnitelmien laatimiseen, edistettävä kohteiden moninaiskäyttöä ja varmistettava avoimuus sen suhteen, mihin ja miten uusiutuvaa energiaa koskevat hankkeet voidaan rakentaa tai asentaa, mukaan lukien pienet kunnalliset laitokset. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava verkkojen ja uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin koordinoitua suunnittelua kaikilla tasoilla, myös alueellisen yhteistyön puitteissa.

               (26)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 5 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               HELPOMPI VERKKOON LIITTÄMINEN

               (27)Jäsenvaltioiden olisi toteutettava pitkän aikavälin verkkosuunnittelua ja investointeja, jotka ovat johdonmukaisia uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin suunnitellun laajentamisen kanssa, ottaen huomioon tuleva kysyntä ja ilmastoneutraaliustavoite.

               (28)Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön yksinkertaistetut menettelyt olemassa olevien uusiutuvan energian laitosten uusimista varten, mukaan lukien virtaviivaistetut menettelyt ympäristövaikutusten arviointia varten, sekä yksinkertainen ilmoitusmenettely niiden verkkoliitäntöjä varten, jos merkittäviä kielteisiä ympäristö- tai sosiaalisia vaikutuksia ei odoteta.

               (29)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että verkonhaltijat i) soveltavat verkkoliitäntähakemuksiin avointa ja digitaalista menettelyä; ii) antavat tietoja verkon kapasiteetista; ja iii) optimoivat verkkokapasiteetin käytön sallimalla sen käytön voimalaitoksille, joissa yhdistetään useita toisiaan täydentäviä teknologioita.

               (30)Jäsenvaltioiden olisi taattava oikeusvarmuus maakaasuputkien käyttötarkoituksen muuttamiselle vedyn siirtoa varten ilmoittamalla selkeästi, mitä lupia tarvitaan, ja sallimalla niiden nykyisten lupien voimassaolon jatkaminen.

               (31)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden I luvun 6 jaksossa kuvattuja käytäntöjä.

               INNOVATIIVISET HANKKEET

               (32)Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön sääntelyn testiympäristöjä, joissa myönnetään kohdennettuja vapautuksia kansallisesta, alueellisesta tai paikallisesta lainsäädäntö- tai sääntelykehyksestä innovatiivisille teknologioille, tuotteille, palveluille tai lähestymistavoille, jotta voidaan helpottaa lupien myöntämistä uusiutuvan energian, varastoinnin ja muiden hiilestä irtautumista koskevien teknologioiden käyttöönoton ja järjestelmäintegroinnin tukemiseksi unionin lainsäädännön mukaisesti.

               UUSIUTUVAN ENERGIAN OSTOSOPIMUSTEN HELPOTTAMINEN

               (33)Jäsenvaltioiden olisi pikaisesti poistettava perusteettomat hallinnolliset tai markkinaesteet yritysten uusiutuvan energian ostosopimuksilta, jotta voidaan erityisesti nopeuttaa yritysten uusiutuvan energian ostosopimusten käyttöönottoa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

               (34)Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava, aikataulutettava ja toteutettava tukijärjestelmät – ja alkuperätakuut – siten, että ne ovat yhteensopivia yritysten uusiutuvan energian ostosopimusten kanssa, täydentävät niitä ja mahdollistavat ne.

               (35)Jäsenvaltioiden olisi näitä suosituksia täytäntöön pannessaan käytettävä tämän suosituksen liitteessä olevien ohjeiden II luvussa kuvattuja käytäntöjä.

               SEURANTA, RAPORTOINTI JA UUDELLEENTARKASTELU

               (36)Jäsenvaltioiden olisi perustettava yhteyspiste, jonka tehtävänä on seurata säännöllisesti lupamenettelyn tärkeimpiä pullonkauloja ja käsitellä uusiutuvan energian hankkeiden kehittäjien kohtaamia ongelmia.

               (37)Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle kahden vuoden välein maaliskuusta 2023 alkaen osana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999
                  14
                17 artiklan mukaisesti toimitettavia yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevia edistymisraportteja kaikki saatavilla olevat yksityiskohtaiset tiedot tämän suosituksen täytäntöönpanon tilanteesta.

               (38)Komissio tarkastelee tämän suosituksen täytäntöönpanoa kahden vuoden kuluttua suosituksen hyväksymisestä ja arvioi lisätoimenpiteiden tarvetta ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimittamat tiedot.

               Tehty Brysselissä 18.5.2022

                     Komission puolesta

                     Kadri SIMSON
                     Komission jäsen

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (’eurooppalainen ilmastolaki’) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (2)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet”, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla (EYVL L 283, 27.10.2001, s. 33).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, merten aluesuunnittelun puitteista (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135–145).

                     (8)

                        Ks. komission kertomus merten aluesuunnitteludirektiivin täytäntöönpanon edistymisestä, COM(2022)185, 3.5.2022.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Arvioinnin rajauksella tarkoitetaan lausunnon antamista ympäristövaikutusten arviointiselostuksen muodossa toimitettavien ympäristötietojen laajuudesta ja yksityiskohtaisuudesta.

                     (12)

                        Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (13)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.5.2017
            COM(2017) 516 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Unkarin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Unkarin vuoden 2017 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2017 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2017 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 9 ja 10 päivänä maaliskuuta 2017. Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Unkari ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Unkaria koskeva vuoden 2017 maaraportti
                  6
                julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Unkari toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 lähentymisohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä
                  7
                säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta
                  8
               .

               (5)Unkariin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassa alijäämän heikentämistä 1,8 prosentista vuonna 2016 2,4 prosenttiin vuosina 2017 ja 2018 ja sen jälkeen sen asteittaista parantamista niin, että se olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1,7 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2016 saakka ja 1,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuodesta 2017 alkaen on tarkoitus saavuttaa viimeistään vuonna 2020. Uudelleenlasketun
                  9
                rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta ohjelmakaudella. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen lähelle 61:tä prosenttia vuoden 2021 loppuun mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa, mikä vaarantaa alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

               (6)Vuoden 2017 lähentymisohjelma viittaa siihen, että vuosien 2016 ja 2017 poikkeuksellisen pakolaisvirran ja turvatoimien vaikutus julkiseen talouteen on merkittävä. Lähentymisohjelmassa annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta. Komission mukaan hyväksyttävät lisämenot olivat vuonna 2015 poikkeuksellisen pakolaisvirran osalta 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2016 tällaisia pakolaisvirroista johtuvia hyväksyttäviä lisämenoja ei ollut lainkaan. Turvatoimiin liittyvät hyväksyttävät lisämenot olivat 0,04 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vuonna 2017 ei ole odotettavissa poikkeuksellisesta pakolaisvirrasta aiheutuvaa menojen kasvua, kun taas turvatoimien vaikutus julkiseen talouteen on nykyarvion mukaan 0,14 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat epätavallisia tapahtumia, joiden vaikutus Unkarin julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2016 on siksi pienennetty turvatoimiin liittyvien lisäkustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2017 osalta tehdään keväällä 2018 Unkarin viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

               (7)Neuvosto suositti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että Unkari sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2017.

               (8)Julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella Unkarin odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu
                  10
                ei ole yli 2,8 prosenttia vuonna 2018. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikat säilyvät muuttumattomina, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Samalla Unkarin ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2017 ja 2018. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2017 alkaen on toteutettava lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnin olisi kuitenkin perustuttava jäsenvaltion rahoitusasemaan siten, että otetaan huomioon suhdanteet. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa todetaan, julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Unkarin julkisen talouden kestävyyden. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää sovellettavaa harkintavaltaa Unkarin suhdannetilanteen huomioon ottaen.

               (9)Unkarin kilpailukykyä ja potentiaalista kasvua hillitsevät vähäiset yksityiset investoinnit ja alhainen tuottavuus. Liiketoimintaympäristöön ja yritysten investointeihin vaikuttavat haitallisesti erityisesti heikkoudet, jotka liittyvät instituutioiden toimintaan ja hallintotapaan. Suurimpia liiketoiminnan esteitä Unkarissa ovat sääntely- ja verotusympäristön toistuvat muutokset, sidosryhmien vähäinen osallistuminen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon puuttuminen. Palvelualoilla sääntelyesteet rajoittavat markkinadynamiikkaa ja haittaavat investointeja. Rajoittava sääntely muun muassa vähittäiskaupan alalla vähentää kilpailua palvelualoilla ja heikentää liiketoimintailmastoa.

               (10)Verojen suhde BKT:hen on Unkarissa edelleen selvästi suurempi kuin muissa vastaavissa alueen maissa, ja verojärjestelmään liittyy edelleen haasteita. Hallitus on alentanut työnantajien sosiaaliturvamaksuja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2017, ja se aikoo alentaa niitä vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2018. Toimenpiteellä on kavennettu huomattavasti pienituloisten verokiilaa, mutta se on silti edelleen suuri. Tämä koskee erityisesti lapsettomia pienituloisia työntekijöitä, sillä heidän verokiilansa on yhä EU:n suurimpia. Verojärjestelmä on edelleen monimutkainen. Vaikka alakohtaisia veroja on alennettu vuodesta 2013 lähtien, ne hankaloittavat edelleen verojärjestelmää ja heikentävät sijoittajien luottamusta. Lisäksi eräillä alakohtaisilla veroilla on yhä hyvin vääristävä vaikutus. Verojärjestelmän monimutkaisuus ja epävarmuus sekä verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvat suuret kustannukset ja hallinnollinen rasitus heikentävät edelleen sijoittajien luottamusta Unkarissa.

               (11)Instituutioiden toimintaan liittyvät puutteet heikentävät liiketoimintailmastoa ja vähentävät talouden kasvupotentiaalia. Viimeaikaisista parannuksista ja julkisia hankintoja koskevan lain tarkistamisesta huolimatta julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja kilpailua ei ole juuri kyetty lisäämään eikä myönteisestä kehityksestä ole vielä saatu konkreettista näyttöä. Sähköistä hankintamenettelyä koskeva voimassa oleva strategia tarjoaa vankan perustan läpinäkyvyyden lisäämiselle. Sen täytäntöönpanoa ja sen vaikutuksia tehokkuuden ja läpinäkyvyyden lisäämiseen on kuitenkin seurattava. Korruptioriski on yhä suuri ja vaikuttaa haitallisesti liiketoimintailmastoon. Asian korjaamiseksi toteutetuissa toimenpiteissä on huomattavia aukkoja. Myös Unkarin sähköistä hankintamenettelyä koskevan strategian toteutus on viivästynyt. Tämä hidastaa sähköisen hankintamenettelyn käyttöönottoa Unkarissa ja estää saavuttamasta tavoitteeksi asetettua läpinäkyvyyden ja kilpailun lisäämistä.

               (12)Tilanne Unkarin palvelualoilla ja vähittäiskaupassa on yhä erityisen vaikea. Hallitus on kuluneen vuoden aikana edelleen puuttunut kilpailulle aiemmin avoimien markkinoiden toimintaan ja asettanut uusia, tiukempia vaatimuksia matkustajaliikennepalveluille, joita hoitavat riippumattomat liikennekeskukset. Unkarin hallitus ei ole toteuttanut mitään merkittäviä toimia lieventääkseen palvelualojen sääntelyä varsinkaan vähittäiskaupan, julkisten jätehuoltopalvelujen, oppikirjojen julkaisemisen ja jakelun tai mobiilimaksupalvelujen aloilla. Vähittäiskaupan alalta puuttuvat selkeät suuntaviivat, jotka koskevat lupien myöntämistä uusien, yli 400 m2:n kauppojen avaamiseksi. Tämä pahentaa osaltaan läpinäkyvyyden ja ennakoitavuuden puutetta alalla. Palvelualoja ja vähittäiskauppaa yhä vaivaavat sääntelyesteet rajoittavat markkinadynamiikkaa, estävät investointeja ja herättävät epävarmuutta sijoittajien ja varsinkin kansainvälisten sijoittajien keskuudessa.

               (13)Unkarin kilpailukyvyn ja potentiaalisen kasvun tukemiseksi keskipitkällä aikavälillä tarvitaan etenkin rakenneuudistuksia, joilla edistetään investointeja inhimilliseen pääomaan ja erityisesti koulutukseen ja terveydenhuoltoon, sekä jatkuvia toimenpiteitä työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. Keskeistä on myös sosiaalisen oikeudenmukaisuuden lisääminen, jotta voidaan aikaansaada enemmän osallistavaa kasvua.

               (14)Perustaitojen hankkiminen on Unkarissa kansainvälisesti tarkasteltuna edelleen heikkoa. Koulutusjärjestelmiä vertailevan vuoden 2015 PISA-tutkimuksen mukaan tulokset olivat heikentyneet huomattavasti aiemmasta, ja oppilaiden sosioekonomisen taustan vaikutus koulutustuloksiin on EU:n suurimpia. Myös koulutustyypillä on hyvin suuri vaikutus koulutustuloksiin. Luonnontieteellisten aineiden tuntimäärien vähentäminen ammattikouluissa vuodesta 2016 lähtien on todennäköisesti omiaan kasvattamaan unkarilaisoppilaiden osaamisvajetta luonnontieteiden alalla. Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on pysynyt vakiona viimeiset viisi vuotta, ja se on edelleen erityisen suuri romanien keskuudessa. Muita heikommassa asemassa olevat oppilaat jakautuvat kouluihin epätasaisesti, ja romanilapset sijoittuvat yhä useammin sellaisiin kouluihin ja luokkiin, joissa enemmistö oppilaista on romaneja. Unkari on käynnistänyt toimia, joilla tuetaan opettajien koulutusta, varhaiskasvatusta ja koulumenestyksen parantamista sekä torjutaan koulunkäynnin keskeyttämistä romanioppilaiden keskuudessa. Eriytymisen vähentämiseksi tarvitaan kuitenkin kattavia toimenpiteitä, jotka koskevat koko koulutusjärjestelmää. Korkeasti koulutetun työvoiman kysyntä kasvaa jatkuvasti, mutta kysyntään ei pystytä vastaamaan, sillä korkeakoulutukseen ei hae riittävästi nuoria eikä tarpeeksi moni opiskelija suorita korkeakoulutusta loppuun. Korkeakoulutusta koskevan lain muutos, joka hyväksyttiin vuonna 2017, saattaa heikentää tilannetta entisestään.

               (15)Työmarkkinat ovat kehittyneet suotuisasti viime vuosina, ja työttömyys on vähentynyt kriisiä edeltävälle tasolle. Työllisyys on ollut historiallisen korkealla tasolla yksityisen sektorin työpaikkojen luomisen ja julkisen työllistämisohjelman ansiosta. Ohjelma, johon osallistuu yli 200 000 henkilöä, on edelleen merkittävin aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpide Unkarissa. Viime vuosina on hyväksytty useita toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä työllistämisohjelmasta tavallisille työmarkkinoille. Työllistämisohjelma ei kuitenkaan ole vieläkään riittävän kohdennettu, ja sen teho osallistujien auttamisessa avoimille työmarkkinoille on edelleen vähäinen. Samaan aikaan työvoimapula kasvaa eräillä aloilla. Muita aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä vahvistetaan parhaillaan, osittain EU:n rahoituksen turvin. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, joilla helpotetaan siirtymistä tavallisille työmarkkinoille. Työttömien profilointijärjestelmä on jo käytössä, mutta sen vaikuttavuutta olisi vielä parannettava. Sukupuolten välinen työllisyysero on kasvanut viime vuosina, ja äitiyden vaikutus naisten työllisyyteen on EU:n suurimpia. Työvoimaosuuteen vaikuttavat suhteellisen heikot terveystulokset ja terveydenhuollon epätasapuolinen saatavuus. Työmarkkinaosapuolet osallistuvat toimintapolitiikkojen laatimiseen vain vähäisessä määrin.

               (16)Eräät köyhyyden indikaattorit ovat laskeneet takaisin kriisiä edeltävälle tasolle mutta ovat edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Vaikka köyhyys on vähenemässä lasten ja romanien keskuudessa, se on kuitenkin edelleen suurta. Merkittävä osa työssä käyvistä romaneista on työllistynyt julkisen työllistämisohjelman puitteissa. Vain osa romaneista on onnistunut pääsemään avoimille työmarkkinoille.

               (17)Sosiaaliavustukset ja työttömyysetuudet ovat riittämättömiä, ja niiden kattavuus on puutteellinen. Työttömyysetuuksia maksetaan vain kolmen kuukauden ajan, mikä on edelleen EU:n lyhyin aika. Työnhakijoilla kuluu myös keskimäärin pidempi aika uuden työpaikan löytämiseen. Vuoden 2015 sosiaaliturvauudistuksessa yksinkertaistettiin etuusjärjestelmää. Tämä ei kuitenkaan näytä turvanneen yhdenmukaista ja riittävää vähimmäiselintasoa niille, jotka tarvitsevat tukea. Kuntien hallinnoimien etuuksien myöntämiskriteereissä ja etuuksien määrissä on paljon harkinnanvaraa, mikä lisää epävarmuutta edunsaajien kannalta. Vähimmäistulotuki on edelleen jäädytetty alhaiselle tasolle, mutta viranomaiset suunnittelevat nostavansa kohdennettujen rahaetuuksien tasoa vähitellen tulevina vuosina. Kolmea tällaista etuutta korotettiin hieman jo vuonna 2017. Kohdennetuilla lisätoimilla voitaisiin vähentää kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, erityisesti lasten ja romanien, aineellista puutetta.

               (18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Unkarin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Unkarille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Unkarin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  11
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

               1.harjoittaa finanssipolitiikkaansa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion vaatimusten mukaisesti, mikä edellyttää huomattavia julkisen talouden sopeutustoimia vuonna 2018. Toimien toteuttamisen yhteydessä olisi otettava huomioon tavoite sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttamisesta, joka edistää sekä talouden elpymisen vahvistumista että Unkarin julkisen talouden kestävyyden varmistamista;

               2.saattaa loppuun pienituloisten verokiilan kaventamisen ja yksinkertaistaa verojen rakennetta erityisesti alentamalla niitä alakohtaisia veroja, joilla on suurin vääristävä vaikutus; lisää läpinäkyvyyttä ja kilpailua julkisissa hankinnoissa toteuttamalla kattavan ja tehokkaan sähköisen hankintajärjestelmän sekä lujittaa korruptiontorjuntakehystä; lisää sääntelyn ennakoitavuutta, läpinäkyvyyttä ja kilpailua erityisesti palvelualoilla ja varsinkin vähittäiskaupassa;

               3.mukauttaa julkista työllistämisohjelmaa siten, että se palvelee paremmin työmarkkinoilla vaikeimmin työllistyviä ja tarjoaa tosiasiallista tukea työnhakijoille edistääkseen siirtymistä työmarkkinoille muun muassa lujittamalla aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä; toteuttaa toimia parantaakseen koulutustuloksia ja lisätäkseen muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, varsinkin romanien, osallistumista inklusiiviseen yleisopetukseen; parantaa sosiaaliavustusten riittävyyttä ja kattavuutta ja pidentää työttömyysetuuksien kestoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 23 artikla.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Rakenteellinen rahoitusasema sellaisena kuin komissio on sen laskenut uudelleen lähentymisohjelman tietojen perusteella ja yhteistä menetelmää noudattaen.

                     (10)
                  Nettomääräisillä julkisilla menoilla tarkoitetaan julkisia kokonaismenoja ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä muutoksia työttömyysetuusmenoissa. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (11)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2015
            COM(2015) 272 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Romanian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Romanian vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Romanian vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Romanian vuoden 2014 tarkistetusta lähentymisohjelmasta.

               (4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen
                  5
               , mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  6
               , jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Romaniaa koskevan vuoden 2015 maaraportin
                  7
               . Siinä arvioitiin Romanian edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät politiikkatoimia ja seurantaa. EU:n ja IMF:n kolme peräkkäistä ohjelmaa ovat vähentäneet sisäisiä ja ulkoisia epätasapainoja merkittävästi. Huomiota on kuitenkin syytä kiinnittää riskeihin, jotka aiheutuvat Romanian suhteellisen suuresta negatiivisesta ulkomaisesta nettovarallisuusasemasta ja keskipitkän aikavälin heikosta vientikapasiteetista. Pankkisektorilla on edelleen ulkoisia ja sisäisiä haavoittuvuustekijöitä.

               (7)Romania toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2014. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)Neuvosto hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2013 päätöksen 2013/531/EU
                  8
               , jossa Romanialle myönnettiin enintään 2 miljardia euroa keskipitkän ajan rahoitustukea syyskuuhun 2015 asti. Tuen edellytyksenä on kattavan talouspoliittisen ohjelman toteuttaminen. Vaikka Romania ei nykyisessä markkinatilanteessa aio pyytää erien maksua, ennalta varautuvan tuen odotetaan auttavan makrotalouden, julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauttamista ja parantavan rakenneuudistusten kautta talouden häiriönsietokykyä ja kasvupotentiaalia. Kun ohjelma on päättynyt, Romania sisällytetään jälleen täysimääräisesti eurooppalaisen ohjausjakson piiriin.

               (9)Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Romania pyysi lähentymisohjelmassaan mahdollisuutta poiketa tilapäisesti 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta suunniteltujen rakenneuudistusten vuoksi. Koska ohjelmassa ei esitetty näistä suunnitelluista rakenneuudistuksista riittävän yksityiskohtaisia tietoja, neuvosto ei pysty arvioimaan niiden uskottavuutta. Romania pyysi myös eläkeuudistuslausekkeen soveltamista. Eurostatin on vahvistettava uudistuksen soveltuvuus. Komission kevään 2015 talousennusteen mukainen rakenteellinen alijäämä on 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna. Tämä ei anna riittävää varmuusmarginaalia suhteessa perussopimuksissa asetettuun viitearvoon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi neuvosto katsoo, ettei Romania täytä pyydetyn tilapäisen poikkeaman edellytyksiä vuonna 2016.

               (10)Hallitus suunnittelee vuoden 2015 lähentymisohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämä pidetään 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistetaan sen jälkeen niin, että se on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo pysyä vuodesta 2016 alkaen keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan vuonna 2015, jolloin sen ennustetaan olevan 40,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja supistuvan sen jälkeen niin, että sen on 37,1 prosenttia vuonna 2018. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on huomattavan suotuisa. Hallitus hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta ja senaatti 27 päivänä huhtikuuta merkittäviä alijäämää kasvattavia toimenpiteitä
                  9
               , jotka otettiin huomioon komission kevään 2015 talousennusteessa, mutta ei lähentymisohjelmassa, vaikka näin edellytetään menettelysäännöissä. Toimenpiteitä, joita tarvitaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen tueksi vuodesta 2016, ei ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan poikkeavan 0,3 prosenttia keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2015. Tämä ylittää hieman ennalta varautuvan maksutaseohjelman mukaisen poikkeaman, joka on 0,25 prosenttia ja jonka ehtona on, että EU:n rahoittamien hankkeiden yhteisrahoitus on talousarviossa vahvistetun mukainen. Poikkeamasta on tulossa merkittävä vuonna 2016, jolloin se on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun vaatimus olisi 0,3 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi vuosina 2015 ja 2016 tarvitaan lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Romania ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (11)Romanian julkisen talouden kehys on pitkälti asianmukainen, mutta sitä ei sovelleta tuloksellisesti. Keskipitkän ja pitkän aikavälin väestöennusteet ja työmarkkinoiden vähäinen kehitys saattavat vaarantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden. Vuonna 2010 aloitettu eläkeuudistus on jo parantanut tilannetta jonkin verran, mutta parlamentin alahuone ei ole vielä hyväksynyt hallituksen joulukuussa 2013 ehdottamaa lakia, jolla naisille ja miehille asetetaan sama eläkeikä vuodesta 2035.

               (12)Hiljattain tehty työnantajien sosiaaliturvamaksujen leikkaus on kaventanut verokiilaa, mutta kohdentamattomasti. Pienituloisten palkansaajien verokiila on edelleen suuri (40 %) verrattuna muihin Euroopan maihin. Veropetokset ja veronkierto muodostavat edelleen suuren haasteen, joka vähentää verotuloja. Ensimmäiset vaiheet Romanian verohallinnon tulevassa uudelleenorganisoinnissa on toteutettu. Kahdella alueella toteutettiin vuonna 2014 pilottihanke, joka kohdistui pimeään työhön, liian pieniksi ilmoitettuihin palkkoihin ja veronkiertoon ja jota on määrä laajentaa vuonna 2015. Ympäristöverotusta kiristettiin vuonna 2014, ja sen taso on nyt lähellä EU:n keskiarvoa.

               (13)Työllisyys- ja työssäkäyntiaste on vuonna 2014 saavutetusta jonkinasteisesta edistyksestä huolimatta erityisen alhainen naisten, nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden ja romanien keskuudessa. Aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja on tarkistettu, mutta osallistuminen aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin sekä niiden rahoitus on edelleen vähäistä. Erityisesti tämä koskee ammattikoulutusta, aiemman koulutuksen tunnustamiseen tähtääviä järjestelyjä, liikkuvuutta koskevia kannustimia ja pitkäaikaistyöttömiin kohdistettuja toimenpiteitä. Romania on toteuttanut erityisesti nuorisotakuun kautta toimia nuorisotyöttömyyteen puuttumiseksi, mutta niiden toteuttamisessa on ollut viiveitä. Minimipalkan asettamista koskevien läpinäkyvien suuntaviivojen laatimisessa ei ole edistytty. Julkiset työvoimapalvelut tarvitsisivat lisää kapasiteettia, erityisesti henkilöstöä, jotta voitaisiin tarjota yksilöllisempää palvelua ja yhdenmukaisempia toimia eri kohderyhmien keskuudessa. Myös Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kanssa yhteisrahoitetuille toimenpiteille tarvitaan integroitu toteuttamiskehys.

               (14)Romanialla on useita haasteita koulutuksen alalla. Koulunkäynnin keskeyttämisaste on selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella, varhaiskasvatuksen saatavuus on rajallista, erityisesti maaseutualueiden ja romaniyhteisön osalta, elinikäiseen oppimiseen osallistutaan selvästi EU:n keskiarvoa vähemmän; korkea-asteen koulutuksen laatu ja soveltuvuus työmarkkinoiden tarpeisiin on riittämätöntä ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on EU:n toiseksi pienin. Romania on alkanut tarttua näihin haasteisiin, ja edistys eri aloilla on vaihdellut. Näkyviä tuloksia on saatu tähän mennessä aikaan vain vähän. Koulunkäynnin keskeyttämistä koskevan kansallisen strategian hyväksymisessä on ollut merkittäviä viiveitä. Vuosiksi 2014–2019 on suunniteltu kansallinen varhaiskasvatusohjelma, joka tulee voimaan ensi kouluvuonna 2015–2016. Kansallisen elinikäistä oppimista koskevan strategian toteuttaminen on viivästynyt. Korkea-asteen koulutuksen tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi on laadittu strategia, jonka tavoitteena on sovittaa korkeakoulutus paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja kohentaa epäedullisessa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia osallistua siihen. Ammatti- ja oppisopimuskoulutuksen parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä.

               (15)Romanian terveydenhuoltojärjestelmälle tyypillisiä piirteitä ovat heikot hoitotulokset, heikko taloudellinen ja maantieteellinen saatavuus, vähäinen rahoitus ja resurssien tehoton käyttö. Laitoshoitoon turvaudutaan paljon, ja järjestelmä kärsii laajasta mutta tehottomasta sairaalaverkostosta, lähetejärjestelmän heikkoudesta ja pirstoutuneisuudesta sekä perushoitoon osoitetun rahoituksen pienestä osuudesta. Lisäksi maksaminen pimeästi on yleistä julkisessa terveydenhuollossa, mikä edelleen heikentää järjestelmän saatavuutta, tehokkuutta ja laatua. Käyttöön otetut eri toimenpiteet ja terveydenhuoltouudistukset ovat pienentäneet rahoitusvajetta ja parantaneet palvelujen laatua ja tehokkuutta. Joulukuussa 2014 hyväksyttiin vuosiksi 2014–2020 kansallinen terveydenhuoltostrategia, jossa vahvistetaan alaa koskevien uudistusten strateginen perusta. Terveysministeriö ja kansallinen sairausvakuutuslaitos pohtivat erilaisia toimenpiteitä terveydenhuollon rahoitusjärjestelmän parantamiseksi.

               (16)Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen helpottaminen ovat edelleen suuria haasteita Romanialle. Vaikka köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riskin kohteena olevien ihmisten osuus on pienenemässä, se on edelleen korkea, 40 prosenttia vuonna 2013, eli selvästi yli EU:n keskiarvon. Sosiaalisten tulonsiirtojen (myös eläkkeiden) tehokkuus köyhyyden poistamisessa vaikuttaa rajalliselta ja erityisen huono lasten kohdalla. Tulonsiirrot eivät ole riittävästi sidoksissa aktivointitoimiin. Vuoden 2011 sosiaaliturvauudistuksen toteuttaminen on edelleen jäljessä aikataulusta. Sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden poistamista koskevan strategian hyväksymistä lykättiin. Toimeentulotuki yksinkertaistaisi sosiaaliturvaa, sillä siihen yhdistettäisiin kolme käytössä olevaa sosiaalista tulonsiirtoa. Sen käyttöönotossa edistyttiin kuitenkin vain vähän. Hallitus hyväksyi vuonna 2013 sosiaalitaloutta koskevan lain, jonka tarkoituksena on vahvistaa sosiaalisten tulonsiirtojen ja aktivointitoimien välistä yhteyttä, mutta laki on edelleen parlamentin käsittelyssä. Romanien integroimiseksi on toteutettu vain vähän toimenpiteitä. Asiaa koskeva tarkistettu strategia saatiin hyväksyttyä pienellä viiveellä tammikuussa 2015, mutta sen toteuttaminen on jäljessä aikataulusta.

               (17)[Romanian hallinnolliset valmiudet ovat heikot ja pirstaloituneet, ja niille tyypillistä on epäselvä vastuunjako, mikä heikentää osaltaan talouden kilpailukykyä. Rakenteellisten heikkouksien perussyyt on saatu selville, ja lokakuussa 2014 hyväksyttiin strategia julkishallinnon ja politiikan priorisoinnin ja koordinoinnin haasteisiin vastaamiseksi sekä toimintasuunnitelma strategian panemiseksi täytäntöön vuosina 2014–2020. Täytäntöönpano on kuitenkin viivästynyt huomattavasti. Julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien takia EU:n rahoittamien ohjelmien täytäntöönpano on viivästynyt merkittävästi. Nämä sääntöjenvastaisuudet ovat vaikuttaneet kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja estäneet erittäin tarpeelliset investoinnit infrastruktuuriin.]

               (18)Oikeusjärjestelmän laadun ja tehokkuuden, kaikkia tasoja koskevan korruptiontorjunnan sekä tuomioistuinten päätösten tosiasiallisen noudattamisen varmistamisessa on edistytty jonkin verran. Tuomioistuinten päätösten noudattaminen on monissa tapauksissa kuitenkin edelleen heikkoa, ja pienimuotoisen korruption estämisessä ja torjunnassa on edistytty rajallisesti. Näitä keskeisiä politiikan aloja on tarkoitus käsitellä yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessa.

               (19)Valtionyhtiöt kärsivät heikosta tuottavuudesta, vaikuttavat talouden epälikvidisyyteen ja rasittavat julkisen talouden rahoitusasemaa (ehdollisena velkana). Niiden osuus kaikkien yritysten maksamattomista veroista on 50 prosenttia. Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on keskeisen tärkeä tekijä valtionyhtiöiden toiminnassa. Nykyinen ohjausjärjestelmä ei estä poliittista puuttumista yritysten tavanomaiseen toimintaan tai takaa viranomaisten osallistumisen ja poliittisten tehtävien erottamista toisistaan. Valtionyhtiöihin ei sovellettu järjestelmällisesti erityisiä sääntöjä ennen erityisasetuksen nro 109/2011 hyväksymistä. Monia aloja on edelleen näiden sääntöjen ulkopuolella eikä niitä aina noudateta käytännössä. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien uudistus energia- ja liikennesektoreilla ei ole edennyt.

               (20)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen  ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (21)Neuvosto on tutkinut Romanian lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (22)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4,

               SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.toteuttaa tarvittavat toimenpiteet rahoitustukiohjelman loppuun saattamiseksi;

               2.rajoittaa vuonna 2015 poikkeaman julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta enintään 0,25 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuosien 2013–2015 maksutaseohjelman mukaisesti ja palaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen vuonna 2016; toteuttaa verosäännösten noudattamista koskevan kattavan strategian, lujittaa seurantajärjestelmiä pimeään työhön puuttumiseksi ja vauhdittaa miesten ja naisten eläkeiän yhdenmukaistamista;

               3.lujittaa työmarkkinatoimenpiteiden tarjoamista erityisesti sellaisille nuorille, jotka eivät ole rekisteröityneet työvoimapalvelujen käyttäjiksi, ja pitkäaikaistyöttömille; varmistaa, että kansallisessa työvoimatoimistossa on riittävästi henkilöstöä; vahvistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti selkeät suuntaviivat läpinäkyvälle minimipalkan asettamiselle; ottaa käyttöön toimeentulotuen; lisää varhaiskasvatuksen tarjontaa ja laatua, erityisesti romanien osalta; hyväksyy koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä koskevan kansallisen strategian; jatkaa vuosien 2014–2020 kansallisen terveydenhuoltostrategian toteuttamista parantaakseen tilannetta heikon saatavuuden, vähäisen rahoituksen ja tehottomien resurssien suhteen;

               4.hyväksyy lain valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän uudistamisesta.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Neuvoston päätös 2013/531/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, unionin keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle (EUVL L 286, 29.10.2013, s. 1).

                     (9)
                  Uuteen verolakiin sisältyvät veroleikkaukset.

                     (10)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.5.2016
            COM(2016) 338 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Maltan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Maltan vuoden 2016 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen
                  4
               , mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen
                  5
               , jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta
                  6
               . Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Malta kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Maltan olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (2)Maltaa koskeva vuoden 2016 maaraportti
                  7
                julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Malta toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  8

               (5)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2016 vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman parantamista siten, että 0,1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen saavutetaan vuoteen 2019 mennessä. Rakenteellinen rahoitusasema paranee asteittain niin, että Malta saavuttaa julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, vuoteen 2019 mennessä. Vakausohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 62,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja edelleen 55,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2016 uskottava ja vuosina 2017–2019 varovainen. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2017 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan on olemassa suuri riski, että keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuosina 2015 ja 2016, kun molemmat vuodet otetaan huomioon, mikä johtuu ennen muuta vuoden 2015 poikkeamasta, joka on korjattava vuonna 2016. Jos politiikkaa ei muuteta, poikkeaminen jatkuu myös vuonna 2017. Vuoden 2015 poikkeama johtuu osittain investointien äkillisestä kasvusta, mikä johtuu pitkälti EU-varojen poikkeuksellisen korkeasta käyttöasteesta ennen ohjelmakauden 2007–2013 päättämistä. Jotta poikkeamaa saataisiin kavennettua vuosina 2015 ja 2016, vuoden 2016 vakausohjelmassa esitetään vuonna 2016 toteutettavaksi lisätoimia, joita ei vielä voitu ottaa huomioon kevään talousennusteessa. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on supistaa perusmenoja (0,16 prosenttia suhteessa BKT:hen) erityisesti palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja pääomansiirtojen osalta. Lisäksi eräitä vuosien 2016–2019 tulopuolen toimenpiteitä koskevia arvioita on tarkistettu, jotta voidaan ottaa huomioon ajantasaiset tiedot, sekä vuoden 2015 toimenpiteiden toteutunut vaikutus. Yhteensä näiden toimenpiteiden alijäämää supistava nettovaikutus on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun nämä toimenpiteet otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutus paranisi komission ennusteeseen verrattuna, ja rakenteellisen rahoitusaseman pilari viittaisi jonkinasteiseen keskimääräiseen poikkeamiseen vuosina 2015 ja 2016, kun taas vuonna 2017 olisi edelleen olemassa merkittävän poikkeamisen riski. Maltan arvioidaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa sekä vuonna 2016 että vuonna 2017. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Malta ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2016 ja 2017.

               (6)Maltan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen haaste. Tämä johtuu pääasiassa väestön ikääntymiseen liittyvien terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkemenojen vaikutuksesta talousarvioon. Eläkejärjestelmään kohdistuu kaksinkertainen haaste, sillä sen on saavutettava kestävyys ja varmistettava samalla eläkkeiden riittävyys. Eläkemenojen osuus oli vuonna 2013 EU:n keskiarvoa pienempi eli 9,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen ennustetaan kasvavan 12,8 prosenttiin vuoteen 2060 mennessä, jolloin se kuuluu EU:n suurimpiin. Hallitus hyväksyi maaliskuussa 2016 useita toimenpiteitä eläkejärjestelmän kestävyyden ja riittävyyden parantamiseksi, mutta niiden talousarviovaikutusta ei ole vielä arvioitu. Järjestelmän riittävyyden parantamiseksi maksuihin perustuvaa kansallista vähimmäiseläkettä korotetaan myös vuonna 2016, jotta se nousisi 60 prosenttiin mediaanitulosta vuoteen 2027 mennessä, ja sen kattavuutta laajennetaan. Uudistuksen tulokset riippuvat siitä, miten vanhempien ikäryhmien työllistettävyys onnistutaan turvaamaan. Eläkkeiden lisäksi EU:n keskiarvoa nopeammin kasvavat ennusteen mukaan myös terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvät julkiset menot, joiden osuudet ovat nyt 2,1 prosenttia ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viranomaiset ovat hyväksyneet kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategian, ja meneillään on terveydenhuoltomenojen arviointi, jonka tarkoituksena on parantaa menojen tehokkuutta. Näistä toimista saatavat säästöt eivät kuitenkaan ole vielä toteutuneet. Pitkän aikavälin kestävyyttä edistäisi potentiaalisten säästöjen käyttäminen kattamaan ennustettua menojen kasvua.

               (7)Oppimis- ja koulutustulokset ovat huomattavista investoinneista huolimatta edelleen jäljessä tavoitteista. Tämä vaikuttaa työvoiman tarjonnan laatuun ja työvoimaosuuteen. Maltan työvoiman koulutustaso on edelleen EU:n alhaisimpia. Malta toteuttaa parhaillaan kattavaa elinikäisen oppimisen strategiaa, mutta osallistuminen elinikäisen oppimisen ohjelmiin on edelleen rajallista etenkin heikon koulutustason työntekijöiden keskuudessa. Tähän liittyviä haasteita ovat tiettyjen kohderyhmien tavoittaminen, koulutukseen pääsyn parantaminen sekä oppilaitosten ja työnantajien väliset kumppanuudet. Vuonna 2015 hyväksyttiin säädös opettajien täydennyskoulutuslaitoksen (the Institute for Education) perustamista varten. Tämän oppilaitoksen päätavoitteena on i) antaa opettajille päivittäisessä työssä tarvittavat taidot; ii) tarjota opettajankouluttajille tapaamispaikka kokemusten jakamiseen ja iii) edistää koulutusalan johtamista. Oppilaitos on nyt aloittamassa toimintaansa, ja sen odotetaan muodostuvan tärkeimmäksi tekijäksi opettajien ammatillisiin kehitystarpeisiin vastaamisessa. Edistymistä tällä alalla on seurattava.

               (8)Lukuun ottamatta vuosina 2014 ja 2015 toteutettuja yksittäisiä suuren mittakaavan hankkeita investoinnit ovat olleet Maltassa vähäisiä, mikä johtuu talouden rakenteellisista muutoksista ja pullonkauloista. Tämä liittyy lähinnä vähemmän pääomavaltaisten palvelualojen kasvavaan merkitykseen, mikä vähentää talouden tulevia investointitarpeita. Maassa on kuitenkin edelleen eräitä investointitoimintaa heikentäviä haasteita, kuten riittämätön innovointikapasiteetti, osaamisvajeet, julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehottomuus, sääntelytaakka ja huomattavat liikenneruuhkat.

               (9)Liikenne- ja kuljetusinfrastruktuuri on yksi tärkeimpiä ulkomaisten investointien tekemistä haittaavia esteitä. Liikenteen ulkoiskustannukset ovat Maltan taloudessa huomattavat. Ne johtuvat pääasiassa maan liikenneverkon tehottomasta käytöstä ja siitä, ettei yksityisautoilulle ole olemassa todellisia vaihtoehtoja. Henkilöautojen suuri määrä, saasteet ja liikenneruuhkat aiheuttavat haasteita myös kansalliselle liikennesektorille. Kattavaa liikennestrategiaa ei ole vielä pantu täytäntöön siitä huolimatta, että kansallisen liikennestrategian ja yleiskaavan laatiminen on edellytys varojen saamiselle EU:n rakenne- ja investointirahastoista (2014–2020), joista osarahoitetaan liikenneinvestointeja.

               (10)Hallitus on toteuttanut useita toimenpiteitä parantaakseen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saantia. Toimenpiteillä on pyritty tarjoamaan oman pääoman ehtoista ja riskipääomarahoitusta, johon on viime vuosina todettu liittyvän pullonkauloja. Tuleviin toimenpiteisiin kuuluvat keskitetyn luottorekisterin ja kehityspankin perustaminen, minkä lisäksi Maltan pörssin on tarkoitus perustaa väline, joka auttaa erityisesti pk-yrityksiä saamaan rahoitusta pääomamarkkinoilta. Pankkialan ulkopuolisten instrumenttien saatavuuteen liittyy edelleen vaikeuksia, mutta Maltan pk-yritysten rahoitusympäristö on silti parempi kuin monilla EU:n kumppaneilla.

               (11)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

               (12)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  9
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

               1.merkittävää tavoitteesta poikkeamista koskevan suuren riskin vuoksi sopeuttaa julkista taloutta vuosittain 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen kohti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2016 ja 2017 toteuttamalla tarvittavat rakenteelliset toimet; vauhdittaa toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi;

               2.toteuttaa toimenpiteitä työvoiman tarjonnan lujittamiseksi erityisesti lisäämällä matalan osaamistason työntekijöiden osallistumista elinikäiseen oppimiseen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.