Avis juridique important

|

32001H0458

Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2001, lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä

Virallinen lehti nro L 161 , 16/06/2001 s. 0038 - 0041

Neuvoston suositus,annettu 5 päivänä kesäkuuta 2001,lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä(2001/458/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön toimintaan sisältyy perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan p alakohdan mukaisesti myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen.(2) Perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisesti kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.(3) Terveyskasvatus ja -valistus mainitaan nimenomaisesti perustamissopimuksen 152 artiklassa, ja ne ovat yhteisön politiikan ensisijaisia tavoitteita kansanterveysalalla.(4) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 29 päivänä toukokuuta 1986 alkoholin väärinkäytöstä antamassa päätöslauselmassa(2) todetaan, että alkoholin väärinkäytön lisääntyminen on kansanterveyden ja yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta erittäin huolestuttavaa, että alkoholijuomien valmistus, myynti ja jakelu on useimpien jäsenvaltioiden talouden kannalta merkittävää, että Euroopan laajuisesti olisi suositeltavaa saada aikaan yhteisaloite alkoholin väärinkäytön ehkäisemiseksi ja että komission, asiaan liittyviä eri etunäkökohtia tarkkaan pohtiessaan, on noudatettava tasapainoista politiikkaa tähän tavoitteeseen pääsemiseksi ja tehtävä tarvittaessa ehdotuksia neuvostolle.(5) Euroopan yhteisön terveysstrategiaa koskevassa komission tiedonannossa ja ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kansanterveysalan toimintaohjelman (2001-2006) hyväksymisestä mainitaan alkoholinkäyttö yhtenä alana, jolla erityistoimia ja -toimenpiteitä voidaan toteuttaa(3).(6) Tämä suositus on ensimmäinen askel kohti laajemman lähestymistavan kehittämistä kaikkialla Euroopan yhteisössä, (kuten käy ilmi 5 päivänä kesäkuuta 2001 annetuista neuvoston päätelmistä, jotka koskevat yhteisön strategiaa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi).(7) Terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 645/96/EY(4)) yhtenä tavoitteena on alkoholin väärinkäytön ja siitä johtuvien terveydellisten ja sosiaalisten seurausten ennaltaehkäisyä koskevien analyysien, arviointien ja kokemusten vaihdon edistäminen sekä ennaltaehkäisyä ja seurauksia koskevien toimien tukeminen.(8) Terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1400/97/EY(5)) mukaan alkoholinkäyttö on yksi niistä aloista, joilla terveyttä koskevia indikaattoreita voidaan ottaa käyttöön.(9) Henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 372/1999/EY(6) puitteissa toteutettavien toimien alaan kuuluvat alkoholin väärinkäyttöön liittyvät henkilövahingot, mistä saattaa olla hyötyä kerättäessä tietoja, joita tarvitaan ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanossa.(10) Komission tiedonannossa "EU:n liikenneturvallisuuden painopisteet"(7) ilmoitetaan rattijuopumuksen vähentämisen olevan yksi tärkeimpiä painopistealoja, joilla voidaan yhteisin toimin vähentää suurta kuolonuhrien määrää EU:n tieliikenteessä. Neuvosto pani 5 päivänä huhtikuuta 2001 antamissaan päätelmissä merkille moottorikäyttöisten ajoneuvojen kuljettajia koskevasta suurimmasta sallitusta veren alkoholipitoisuudesta annetun komission suosituksen, jossa mainitaan erityisenä ongelmana nuoret kuljettajat ja ajajat, ja kannusti jäsenvaltioita harkitsemaan huolellisesti kaikkia ehdotettuja toimenpiteitä.(11) Myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY(8) säädetään tarkemmista säännöistä merkinnälle, jossa luetellaan alkoholijuomien ainesosat. Komissio ehdotti tätä toimenpidettä perustellen sitä muun muassa sillä, että viime vuosina markkinoille on tullut yhä useampia alkoholipitoisia juomia, jotka on koostumuksen ja esillepanon perusteella kehitetty nuorisoa varten. On tärkeää, että nuoret voisivat tuotteissa esitettyjen tietojen perusteella tietää, mitä he juovat. Alkoholijuomien merkintöjä koskeva yhteinen lainsäädäntö on lisäksi olennaista näiden tuotteiden sisämarkkinoiden laajentamisen ja säilyttämisen kannalta.(12) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 97/36/EY(9), 15 artiklan mukaan alkoholijuomien televisiomainonnassa on noudatettava tiettyjä perusteita, joista mainitaan erityisesti alaikäisten suojelu.(13) Suositeltuja toimenpiteitä toteutettaessa on muistettava, että rajat ylittävien kaupallisten viestintäpalvelujen rajoitusten on oltava perustamissopimuksen 49 artiklan mukaisia ja niiden on tämän vuoksi oltava suhteessa niiden päämääränä oleviin yleiseen etuun liittyviin tavoitteisiin, kuten kansanterveyden ja kuluttajien suojeluun.(14) On huomattava, että päätöksiin poistaa toisesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevia loukkaavia tuotteita markkinoilta sovelletaan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä poikkeavia kansallisia toimenpiteitä koskevan tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehtyä päätöstä N:o 3052/95/EY(10). Poistamispäätöksestä on ilmoitettava ja sen suhteellisuus perusteltava komissiolle, kuten päätöksessä edellytetään.(15) Valmistajia ja vähittäismyyjiä olisi kehotettava käytännesääntöjen muodossa ottamaan käyttöön tai tehostamaan itsesäänteleviä valvontatoimia ja sopimaan standardeista alkoholijuomien kaikenlaisen mainonnan, markkinoinnin ja vähittäismyynnin osalta riippumatta siitä, mitä välinettä käytetään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön tai kansallisten toimenpiteiden soveltamista.(16) Alkoholijuomien mainonnan itsesääntelyllä, jota asiaan liittyvät tahot kuten valmistajat, mainostajat ja tiedotusvälineet kannattavat ja joka on jo käytössä useissa jäsenvaltioissa usein tiiviissä yhteistyössä valtiovallan ja kansalaisjärjestöjen kanssa, voi olla tärkeä tehtävä lasten ja nuorten suojelemisessa alkoholiin liittyviltä haitoilta. Myös nuorisojärjestöjen osallistuminen voisi olla tärkeää tässä yhteydessä.(17) Joillakin jäsenvaltioilla on olemassa tilastollista näyttöä huolestuttavista muutoksista nuorten juomakäyttäytymisessä. Näitä muutoksia ovat humalahakuisen juomisen ja runsaan alkoholinkäytön lisääntyminen alaikäisten keskuudessa, suuntaus kohti runsasta, valvomatonta alkoholinkäyttöä perhepiirin ulkopuolella entistä nuorempana, alkoholinkäytön lisääntyminen nuorten tyttöjen keskuudessa joissakin jäsenvaltioissa sekä suuntaus käyttää alkoholia yhdessä muiden päihdyttävien aineiden kanssa. Käytettävissä olevia tietoja on kuitenkin edelleen eriteltävä.(18) Yhteisössä on parannettava lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä aiheutuvien ongelmien syitä, luonnetta ja laajuutta koskevan tutkimuksen laatua muun muassa laajemman ja johdonmukaisemman tiedonkeruun avulla.(19) Perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisesti yhteisön toiminnan, jolla myötävaikutetaan korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen, on tapahduttava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä lisäksi sen periaatteen mukaisesti, että yhteisön toiminnassa ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Suositelluissa toimenpiteissä on sen vuoksi otettava huomioon jäsenvaltioissa aiemmin toteutetut tai parhaillaan toteutettavat toimet, ja niiden on oltava suhteessa niiden päämääränä olevaan kansanterveystavoitteeseen.(20) Toteutettuja toimia on arvioitava jatkuvasti siten, että kiinnitetään erityistä huomiota niiden tehokkuuteen ja toteutumiseen niin jäsenvaltioissa kuin yhteisön tasolla,SUOSITTELEE SEURAAVAA:I Laatiessaan strategioitaan ja toteuttaessaan kansallisiin olosuhteisiinsa soveltuvia, yhteisön yhteiseen lähestymistapaan liittyviä sääntely- tai muita toimenpiteitä, jotka koskevat nuorten ihmisten ja erityisesti lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä, jäsenvaltioiden olisi, tarvittaessa komission tuella,1) edistettävä lasten ja nuorten alkoholinkäyttöön liittyvien ongelmien eri näkökohtien tutkimista, jotta voitaisiin paremmin määrittää ja arvioida toimenpiteet näiden ongelmien käsittelemiseksi,2) huolehdittava siitä, että lapsille, nuorille, heidän vanhemmilleen, opettajille ja huoltajille suunnattujen kattavien terveydenedistämispolitiikkojen ja -ohjelmien kehittämiseen, toteuttamiseen ja arviointiin paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla sisältyy alkoholikysymys; tällöin olisi korostettava erityisesti nuorten toimintaympäristöjä, kuten nuorisojärjestöjä, urheilujärjestöjä ja kouluja ja ottamalla huomioon esimerkiksi "terveyttä edistävistä kouluista" saatu kokemus,3) tuottaa ja levittää asianosaisille näyttöön perustuvaa tietoa tekijöistä, jotka saavat erityisesti lapset ja nuoret aloittamaan juomisen,4) edistettävä monialaista lähestymistapaa antamalla nuorille alkoholivalistusta alkoholinkäytön negatiivisten seurausten torjumiseksi; tähän toimintaan osallistuvat tarvittaessa koulutus-, terveys- ja nuorisoasioista vastaavat viranomaiset, lainvalvontaviranomaiset, alan kansalaisjärjestöt ja tiedotusvälineet,5) tuettava toimia, joilla lisätään tietoisuutta alkoholinkäytön vaikutuksista erityisesti lapsiin ja nuoriin sekä sen yksilölle ja yhteiskunnalle aiheuttamista seurauksista,6) lisättävä nuorten mukanaoloa nuorten terveyteen liittyvissä politiikoissa ja toimissa hyödyntämällä täysin heidän panostaan erityisesti tiedotuksen alalla, ja rohkaistava nuorten aloittamia, suunnittelemia, toteuttamia ja arvioimia erityistoimia,7) edistettävä vanhemmille suunnatun valistusmateriaalin tuottamista tavoitteena auttaa heitä keskustelemaan alkoholista lastensa kanssa sekä tämän materiaalin levitystä paikallisverkostojen kuten koulujen, terveydenhoitopalvelujen, kirjastojen, nuorisotalojen sekä Internetin kautta,8) kehitettävä edelleen erityisesti nuorisolle suunnattuja aloitteita rattijuopumukseen liittyvistä vaaroista, joita pitäisi korostaa erityisesti huvitilaisuuksissa, kouluissa ja autokouluissa,9) toteutettava ensisijaisen tärkeinä toimia, joilla torjutaan alkoholin laitonta myyntiä alaikäisille, ja vaaditaan ostajaa tarvittaessa todistamaan henkilöllisyytensä,10) tuettava varsinkin erityisten toimintamallien kehittämistä nuorten alkoholiriippuvuuden toteamiseksi varhaisessa vaiheessa ja sitä seuraavien toimenpiteiden kehittämistä tarkoituksena tämän riippuvuuden estäminen.II Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ja ottaen huomioon niiden erilaiset lainkäyttöön, säännösten antamiseen ja itsesääntelyyn liittyvät ympäristöt1) edistettävä yhteistyössä alkoholijuomien valmistajien ja vähittäismyyjien sekä alan kansalaisjärjestöjen kanssa tehokkaiden keinojen kehittämistä myynnin edistämisen, markkinoinnin ja vähittäismyynnin aloilla, jottaa) varmistetaan, että valmistajat eivät valmista erityisesti lapsille ja nuorille suunnattuja alkoholijuomia;b) varmistetaan, että alkoholijuomia ei suunnitella tai mainosteta niin, että ne houkuttelisivat lapsia ja nuoria; olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota muun muassa seuraaviin näkökohtiin:- nuorisokulttuuriin liittyvien tyylien (kuten merkkien, aihepiirien ja värien) käyttö,- lasten, nuorten tai muiden nuorennäköisten mallien käyttö mainoskampanjoissa,- viittaukset tai mielikuvat, jotka liittyvät huumausaineiden ja muiden haitallisten aineiden, kuten tupakan, käyttöön,- yhteydet väkivaltaan tai epäsosiaaliseen käyttäytymiseen,- sellaisen vaikutelman antaminen, että alkoholinkäyttö tuo menestystä sosiaalisesti, sukupuolielämässä tai urheilussa,- lasten ja nuorten kannustaminen juomiseen, mukaan lukien halpojen alkoholijuomien myynti nuorille,- mainostaminen tai sponsorointi sellaisten urheilu-, musiikki- tai muiden erityistapahtumien yhteydessä, joihin huomattava määrä lapsia ja nuoria osallistuu toimijoina ja katsojina,- lapsille ja nuorille suunnattu tai huomattavan määrän lapsia ja nuoria tavoittava mainostaminen tiedotusvälineissä,- alkoholijuomien ilmaisjakelu lapsille ja nuorille sekä sellaisten tuotteiden myynti tai ilmaisjakelu, joita käytetään alkoholijuomien myynnin edistämiseen ja jotka voivat vedota erityisesti lapsiin ja nuoriin;c) kehitetään tarvittaessa tarjoilijoille ja myyntihenkilöstölle tarkoitettua erityiskoulutusta, joka liittyy lasten ja nuorten suojeluun ja olemassa oleviin luparajoituksiin nuorille myytävän alkoholin osalta;d) annetaan valmistajille mahdollisuus saada etukäteislausunto tuotteesta ennen sen markkinoimista tai siihen investoimista sekä lausunto markkinointikampanjoista ennen niiden varsinaista aloittamista;e) varmistetaan, että sellaisia tuotteita koskevat valitukset, joiden mainonnassa, markkinoinnissa tai jälleenmyynnissä ei ole noudatettu a ja b kohdassa tarkoitettuja periaatteita, voidaan käsitellä tehokkaasti, ja että tällaiset tuotteet voidaan tarvittaessa poistaa myynnistä ja kyseiset sopimattomat markkinointi- tai mainontakäytänteet voidaan lopettaa,2) kehotettava alkoholijuomien valmistajia ja elinkeinonharjoittajia edustavia järjestöjä sitoutumaan edellä mainittujen periaatteiden noudattamiseen.III Jäsenvaltioiden olisi pyynnöstä raportoitava komissiolle suositeltujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta, tarvittaessa kansanterveyttä koskevan toimintaohjelman yhteydessä, jotta ne edistäisivät tämän suosituksen seurantaa yhteisön tasolla,KEHOTTAA KOMISSIOTA YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA1. tukemaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä panna täytäntöön nämä suositukset erityisesti keräämällä ja hankkimalla asiaan liittyvää vertailukelpoista tietoa ja helpottamalla tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;2. edistämään lisätutkimuksia yhteisön tasolla erityisesti lasten ja nuorten alkoholinkäyttöön liittyvistä asenteista ja vaikuttimista sekä seurata meneillään olevaa kehitystä;3. seuraamaan, arvioimaan ja valvomaan tilanteen kehittymistä ja toteutettavia toimenpiteitä jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla sekä varmistamaan tässä yhteydessä jatkuva, rakentava ja jäsennelty vuoropuhelu kaikkien asiaan liittyvien tahojen kanssa;4. raportoimaan ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella viimeistään neljännen vuoden päätyttyä tämän suosituksen antamispäivästä, ja sen jälkeen säännöllisesti, sekä tarkastelemaan sitä, missä määrin ehdotetut toimenpiteet ovat tehokkaita, ja pohtimaan tarkistusten tai lisätoimien tarpeellisuutta, ja5. hyödyntämään täysimääräisesti kaikkia yhteisön politiikkoja, erityisesti kansanterveyttä koskevaa toimintaohjelmaa, tämän suosituksen sisältämien asioiden käsittelemiseksi.Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaL. Engqvist(1) 16.5.2001 annettu lausunto (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) EYVL C 184, 23.7.1986, s. 3.(3) EYVL C 337 E, 28.11.2000, s. 122.(4) EYVL L 95, 16.4.1996, s. 1.(5) EYVL L 193, 22.7.1997, s. 1.(6) EYVL L 46, 20.2.1999, s. 1.(7) EYVL L 43, 14.2.2001, s. 31.(8) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29.(9) EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60.(10) EYVL L 321, 30.12.1995, s. 1.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 15 päivänä marraskuuta 2007 , Euroopan unionin neuvostolle Central Bank of Cyprusin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2007/12)

text:
               20.11.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 277/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 15 päivänä marraskuuta 2007,
   Euroopan unionin neuvostolle Central Bank of Cyprusin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’perussääntö’) ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat Euroopan keskuspankin ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

               (2)

               Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Kyproksessa 1 päivänä tammikuuta 2008 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/503/EY (1) 1 artiklan mukaan Kypros täyttää nyt euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan 4 artiklassa tarkoitettu Kyprosta koskeva poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2008.

               (3)

               Central Bank of Cyprusista vuonna 2002 ja 2003 annettujen lakien muuttamista koskevan, vuonna 2007 annetun lain N:o 34(I) 60 §:n 1 momentin a kohdan mukaan Central Bank of Cyprusin tilit tarkastetaan perussäännön 27 artiklan mukaisesti.

               (4)

               Central Bank of Cyprus on valinnut PricewaterhouseCoopers Limitedin riippumattomiksi ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2008–2012,

         SUOSITTELEE
   että PricewaterhouseCoopers Limited nimitetään Central Bank of Cyprusin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2008–2012.

      Annettu Frankfurt am Mainissa 15 päivänä marraskuuta 2007.

            EKP:n puheenjohtaja

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EUVL L 186, 18.7.2007, s. 29.


title: 2012/90/EU: Komission suositus, annettu 14 päivänä helmikuuta 2012 , metsänviljelyaineiston erien tunnistamiseen liittyvien tietojen ja tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavien tietojen esittämistä koskevista ohjeista

text:
               16.2.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 43/38

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä helmikuuta 2012,
   metsänviljelyaineiston erien tunnistamiseen liittyvien tietojen ja tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavien tietojen esittämistä koskevista ohjeista
   (2012/90/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Metsänviljelyaineiston pitämisestä kaupan 22 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (1) 13 artiklassa säädetään tiedoista, joita on käytettävä metsänviljelyaineiston erien yksilöinnissä. Lisäksi kyseisen direktiivin 14 artiklassa säädetään tiedoista, jotka on merkittävä tavarantoimittajan etikettiin tai asiakirjaan. Kyseisten tietojen esittämistavasta ei kuitenkaan ole annettu sääntöjä.

               (2)

               Tästä syystä tapa, jolla tiedot esitetään tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa, vaihtelee unionissa huomattavasti. Useat jäsenvaltiot ja sidosryhmät ovat ilmoittaneet, että koska tavarantoimittajan etiketeissä ja asiakirjoissa käytetään eri kieliä ja eri esittämistapoja, jäsenvaltioiden väliseen kauppaan osallistuvat sidosryhmät ymmärtävät ne usein eri tavalla.

               (3)

               Direktiiviin 1999/105/EY ei kuitenkaan sisälly oikeusperustaa, jonka perusteella komissio voisi antaa tavarantoimittajan etiketin ja asiakirjan yhdenmukaistamisesta oikeudellisesti sitovia säännöksiä, joilla näitä vaikeuksia voitaisiin vähentää. Sen vuoksi on aiheellista antaa ohjeita, joissa suositellaan sellaista tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavien tietojen esittämistapaa, joka helpottaa kyseisten tietojen ymmärtämistä kaikissa jäsenvaltioissa.

               (4)

               Neuvoston direktiivin 1999/105/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä toimivaltaisten viranomaisten keskinäisen hallinnollisen avunannon osalta 6 päivänä syyskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1598/2002 (2) 1 artiklan mukaan kun metsänviljelyaineistoa siirretään jäsenvaltiosta toiseen, tavarantoimittajan sijaintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava tästä tiedot vastaanottajan sijaintijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Tietojen esittämistavasta säädetään, että kyseiset tiedot on toimitettava vakiomuotoisella tietolomakkeella, ja tällöin eri kohtien yksilöimiseksi on käytettävä yhdenmukaistettua koodia mainitun asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla.

               (5)

               Koska tietolomakkeen käytöstä ei ole ilmoitettu aiheutuneen vaikeuksia ja koska joitakin tietoja, jotka on direktiivin 1999/105/EY 14 artiklan mukaan ilmoitettava tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa, edellytetään myös asetuksen (EY) N:o 1598/2002 1 artiklassa ilmoitettavan tietolomakkeella, katsotaan olevan asianmukaista suositella, että tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa olevien eri kohtien yksilöimiseksi käytetään numerokoodia, joka vastaa asetuksen (EY) N:o 1598/2002 liitteessä esitettyä numerointia.

               (6)

               Näissä ohjeissa esitettyjen koodien järjestyksen ja sisällön olisi kuitenkin perustuttava direktiivin 1999/105/EY 13 ja 14 artiklassa säädettyihin vaatimuksiin, jotka koskevat metsänviljelyaineiston erien pitämistä kaupan ja tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavia tietoja.

               (7)

               Näissä ohjeissa olisi otettava huomioon johdanto-osan 2 kappaleessa mainitut eroavaisuudet, jotta voidaan helpottaa kauppaa ja tiedonvaihtoa.

               (8)

               Jäsenvaltioiden tämän suosituksen nojalla toteuttamat kansalliset toimet olisi vahvistettava avoimesti, ja niiden olisi oltava tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1.

               Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tämän suosituksen liitteessä esitetyt ohjeet suunnitellessaan kansallisia toimenpiteitä, jotka koskevat direktiivin 1999/105/EY 14 artiklassa tarkoitettujen, tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavien tietojen esittämistapaa.

               2.

               Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2012.

            Komission puolesta

         John DALLI

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17.

      (2)  EYVL L 240, 7.9.2002, s. 39.

      LIITE
      A.   Kansallisten toimenpiteiden vahvistamista koskevat yleiset periaatteet

      1.   Avoimuus

      Tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa metsänviljelyaineiston kaupan pitämistä varten annettavien tietojen esittämistä koskevat kansalliset toimenpiteet olisi suunniteltava yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja avoimella tavalla. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava yhteistyö toisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitaisiin vähentää kyseisten tietojen erilaisista esittämistavoista sidosryhmille aiheutuvia vaikeuksia.
      2.   Suhteellisuus

      Tämän suosituksen nojalla toteutettavien kansallisten toimenpiteiden olisi oltava oikeasuhtaisia siihen nähden, mikä on niiden tavoite eli eri muodoissa ja eri kielillä annettujen tietojen ymmärtämisen helpottaminen. Näissä toimenpiteissä olisi vältettävä metsänomistajille ja taimitarhoille aiheutuvaa tarpeetonta rasitetta.
      Toimenpiteiden valinnassa olisi otettava huomioon alueelliset ja paikalliset rajoitteet ja erityispiirteet, kuten tavarantoimittajan ja käyttäjän yritysten muoto ja koko, pääsy markkinoille, paikalliset ja kansalliset hallintokäytänteet sekä unionin ja tavarantoimittajan hallintokäytänteet. Niiden olisi oltava oikeasuhtaisia kaupan portaaseen nähden alueellisten ja kansallisten erityispiirteiden sekä metsänviljelyaineistoon liittyvien erityisten paikallisten tarpeiden mukaisesti. Nämä toimenpiteet voitaisiin toteuttaa metsänviljelyaineiston toimittajille osoitettuina kansallisina sääntöinä, suosituksina tai ohjeina.
      B.   Tavarantoimittajan etiketin tai asiakirjan asiaankuuluvia kohtia vastaavat tunnistekoodit

      Tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa annettavat tiedot olisi esitettävä alla olevan taulukon vasemman sarakkeen mukaisesti direktiivin 1999/105/EY 13 ja 14 artiklassa käytettyä järjestystä noudattaen. Joitakin lisäkohtia voidaan tarvittaessa lisätä C kohdan mukaisesti jäljitettävyys- ja tiedotustarkoituksessa.
      Olisi käytettävä yhdenmukaistettuja tunnistenumeroita, ja ne olisi esitettävä käyttäen alla olevan taulukon oikeassa sarakkeessa lueteltuja numeroita ja koodeja, jotka ovat vasemmassa sarakkeessa olevan tekstin numeerisia vastineita. Kyseiset numerot on tarkoitettu helpottamaan tietojen hakua ja tunnistamista, minkä vuoksi ne olisi lisättävä näihin tietoihin jättämättä pois vasemmassa sarakkeessa olevia sanoja tai lyhenteitä, joita yleensä käytetään tavarantoimittajien etiketeissä tai asiakirjoissa.
      Asiaankuuluva yhdenmukaistettu tunnistekoodi olisi kirjoitettava lihavoituna ennen kutakin tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa olevaa kohtaa.

                  Numero tavarantoimittajan etiketissä tai asiakirjassa

                  A.   Direktiivin 1999/105/EY 13 artiklassa luetellut vaatimukset

                  Kantatodistuskoodi ja numero

                     3

                  Kasvitieteellinen nimi

                     6

                  Luokka

                                 8a

                              ”siemenlähde tunnettu”

                                 8b

                              ”valikoitu”

                                 8c

                              ”alustavasti testattu”

                                 8d

                              ”testattu”

                  Käyttötarkoitus

                                 10a

                              ”metsien monikäyttö”

                                 10b

                              ”muu”

                  Perusaineiston tyyppi

                                 9a

                              ”siemenlähde”

                                 9b

                              ”metsikkö”

                                 9c

                              ”siemenviljelys”

                                 9d

                              ”perheen vanhemmat”

                                 9e

                              ”klooni”

                                 9f

                              ”kloonisekoitus”

                  Rekisteriviite tai lähtöisyysalueen tunnistekoodi

                     11

                  Lähtöisyysalue – luokkiin ”siemenlähde tunnettu” ja ”valikoitu” kuuluvan viljelyaineiston osalta ja tarvittaessa muun viljelyaineiston osalta

                     13

                  Tarvittaessa, onko aineisto alkuperäistä tai luontaiselta levinneisyysalueeltaan, muuta kuin alkuperäistä tai muulta kuin luontaiselta levinneisyysalueeltaan, taikka onko alkuperä tuntematon

                                 12a

                              ”alkuperäinen / luontainen”

                                 12b

                              ”muu kuin alkuperäinen / muu kuin luontainen”

                                 12c

                              ”tuntematon”

                  Siemenyksikköjen osalta siementen tuleentumisvuosi

                     17

                  Siemen- tai pistokastaimien ikä sekä leikattujen, koulittujen että paakkutaimien osalta

                     16

                  Siemen- tai pistokastaimien tyyppi sekä leikattujen, koulittujen että paakkutaimien osalta

                                 7a

                              ”siemenet”

                                 7b

                              ”kasvinosat”

                                 7c

                              ”taimet (paljasjuuriset)”

                                 7d

                              ”taimet (poteissa)”

                  Onko aineisto geneettisesti muunnettua

                                 18a

                              ”kyllä”

                                 18b

                              ”ei”

                  B.   Direktiivin 1999/105/EY 14 artiklassa luetellut vaatimukset

                  Direktiivin 1999/105/EY 12 artiklan mukaisesti annetun kantatodistuksen numero tai numerot tai viittaus kyseisen direktiivin 12 artiklan 3 kohdan mukaiseen muuhun asiakirjaan

                     3

                  Tavarantoimittajan nimi

                     4

                  Toimituksen määrä

                     15

                  Sellaisen luokkaan ”testattu” kuuluvan viljelyaineiston osalta, jonka perusaineisto on hyväksytty direktiivin 1999/105/EY 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ilmaisu ”hyväksytty väliaikaisesti”

                     8x

                  Onko aineisto lisätty kasvullisesti

                                 19a

                              ”kyllä”

                                 19b

                              ”ei”

                     Siementen osalta ainoastaan silloin, kun määrät ylittävät direktiivin 1999/105/EY 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut määrät

                  Puhtaus: puhtaan siemenen, muiden siementen ja roskien prosenttiosuus siemeneränä kaupan pidettävän tuotteen painosta

                     22

                  Puhtaan siemenen itävyysprosentti tai jos itävyysprosentin arvioiminen on mahdotonta tai käytännössä vaikeaa, määrätyllä menetelmällä arvioitu elinvoimaisten siementen osuus prosentteina

                     23

                  Puhtaan siemenen 1 000 jyvän paino

                     24

                  Itävien siementen määrä kilogrammassa siemeninä kaupan pidettävää tuotetta tai jos itävien siementen määrää on mahdotonta tai käytännössä vaikeaa arvioida, elinvoimaisten siementen määrä kilogrammaa kohden

                     25

                     Populus spp. -lajien osalta (kasvinosat)

                  Runkopistokkaiden luokka (EC 1 / EC 2)

                     26

                  Oksa- tai runkopistokkaiden luokka (N1 / N2 – S1 / S2)

                     27

                  C.   Mahdolliset lisäkohdat jäljitettävyys- ja tiedotustarkoitusta varten

                  Tavarantoimittajan asiakirjan numero

                     1

                  Erän sisäinen (tavarantoimittajan) numero

                     1a

                  Metsänviljelyaineiston lähettämispäivä

                     2

                  Tavarantoimittajan täydellinen osoite

                     4

                  Vastaanottajan nimi ja osoite

                     5

                  Maa, jossa lähtöisyysalue on, tai sijaintimaa

                     13

                  Perusaineiston alkuperä, jos aineisto muuta kuin alkuperäistä tai muulta kuin luontaiselta levinneisyysalueeltaan

                     14


				|

		52013DC0391

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Maltan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Maltan julkisen talouden liiallisen alijäämän
tilanteen lopettamiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä
liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)       Vakaus- ja kasvusopimuksen
tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden
edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja
kestävä kasvu.
(3)       Neuvosto antoi [21 päivänä
kesäkuuta 2013] SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jossa
todetaan, että Maltassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.
(4)       Neuvoston on annettava
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan
menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[1]
3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden
tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan
kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika,
jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia
liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän
korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan
vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva
ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli
suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia
eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen
määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Velkaperusteen mukainen vaatimus täsmennetään neuvoston asetuksen (EY) N:o
1467/97 2 artiklassa. Korjausjakson viimeiselle vuodelle suositellulla julkisen
talouden tavoitteella on kyseisen artiklan mukaisesti ja komission
talousennusteeseen perustuen varmistettava, että ero, joka vallitsee
velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan perussopimuksen
viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa
liiallisen alijäämän korjaamisesta.
(5)       Komission kevään 2013
talousennusteessa alijäämän ennakoidaan ylittävän viitearvon edelleen vuosina
2013 ja 2014 ja olevan BKT:hen suhteutettuna 3,7 prosenttia vuonna 2013 ja
3,6 prosenttia vuonna 2014. Nämä julkisen
talouden ennusteet perustuvat nykyiseen politiikkaan, eli niihin
sisältyy parlamentin huhtikuussa 2013 hyväksymä vuoden 2013 talousarvio, johon
sisältyy sekä tulo- että menopuolen elvytystoimia, ja jo suunnitteilla oleva
Air Maltaan tehtävä pääomasijoitus (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), jonka
nettomääräinen alijäämää lisäävä vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Elvytystoimet kompensoituvat ainoastaan osittain valmisteverojen korotuksilla,
verorästien perinnällä sekä menosäästöillä ja sosiaaliturvamaksujen
korotuksilla, jotka juontavat juurensa vuoden 2006 eläkeuudistuksesta. Lisäksi
komission havaitsemien nettomääräisten alijäämää supistavien kertaluonteisten
erien vaikutus julkisen talouden vakauttamiseen pienenee jyrkästi vuoden 2012
jälkeen. Koska perusalijäämää odotetaan olevan edelleen vuosina 2013 ja 2014,
komission kevään 2013 talousennusteessa julkisen velan odotetaan kasvavan
edelleen 73,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 74,9 prosenttiin
suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan
pysyttelevän yli viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuosina
2015 ja 2016, ja velka suhteessa BKT:hen kasvanee 75,6 prosenttiin viimeistään
vuonna 2016.
(6)       Asetuksen (EY) N:o 1467/97
mukaan liiallinen alijäämä olisi saatava korjattua sen toteamista seuraavana
vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Tämä
huomioon ottaen liiallinen alijäämä on syytä korjata viimeistään vuonna 2014.
Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle alijäämäuralle Maltan olisi eritoten saavutettava
julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 3,4 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2013 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä
merkitsee, että rakenteellinen rahoitusasema paranee BKT:hen suhteutettuna 0,7
prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Vuoden 2014 tavoitteella
varmistetaan, että ero, joka vallitsee velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa
BKT:hen olevan perussopimuksen viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla
kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta. Jotta edellä
mainitut rakenteelliset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, Maltan olisi
toteutettava uusia vakauttamistoimia, joiden suuruus BKT:hen suhteutettuna on
0,4 prosenttia vuonna 2013 perusskenaarioon jo sisältyvien toimenpiteiden
lisäksi ja noin ¾ prosenttia vuonna 2014. Näissä tavoitteissa on otettu
huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita
vakauttamistoimien vaikutus BKT:n kasvuun aiheuttaa julkisessa taloudessa.
Perusskenaarioon, johon tämä sopeutusura perustuu, sisältyy komission kevään
2013 talousennuste, ja se ulottuu vuoteen 2016 saakka. Se pohjautuu
vakio-oletuksiin tuotantokuilun sulkeutumisesta ja talousarvion
suhdanneherkkyydestä. Se ei kuitenkaan sisällä uutta pääomasijoitusta, joka vuoden
2013 vakausohjelman mukaan on tarkoitus tehdä Air Maltaan vuonna 2015. Sen
vuoksi otaksutaan, ettei pääomasijoitusta tehdä tai että se korvataan
päinvastaisilla toimenpiteillä.
(7)       Maltan julkisen talouden
kehys on melko joustava, eivätkä sen ei-sitova luonne ja julkisen talouden
suunnittelun lyhyen aikavälin horisontti tue julkisen talouden vakautta.
Julkisen talouden kehyksistä annettua direktiiviä 2011/85/EU ei ole vielä
saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Alustavien talousarviosuunnitelmien
seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän
tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21
päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) N:o 473/2013 5 artiklan mukaisesti Maltan olisi lisäksi perustettava
riippumattomat elimet, jotka seuraavat finanssipoliittisten sääntöjen
noudattamista. Vaikka vakausohjelmassa todetaan, että hallitus aikoo perustaa
finanssipoliittisen neuvoston, konkreettisia suunnitelmia ei ole esitetty.
(8)       Alustavien
talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen
jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista
koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 9 artiklan 1 kohdan
mukaisesti Maltan olisi esitettävä komissiolle ja neuvostolle
talouskumppanuusohjelma samaan aikaan kun esitetään asetuksen (EY) N:o 1467/97
3 artiklan 4 a kohdan mukainen selvitys.
(9)       Neuvosto katsoo, että
julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen
talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen; lisäksi toimenpiteillä on
pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden
kasvupotentiaalia,
SUOSITTAA SEURAAVAA:
(1)
Maltan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden
liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2014.
(2)
Maltan olisi erityisesti
(a)
saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet,
jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 3,4 prosenttia vuonna 2013 ja 2,7
prosenttia vuonna 2014, mikä merkitsee rakenteellisen rahoitusaseman
paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia
vuonna 2014; tämä sopeutusura toisi julkisen sektorin alijäämän alle
viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, viimeistään vuonna 2014,
kun samaan aikaan varmistettaisiin, että julkisen talouden bruttovelkasuhde
lähestyy 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaa viitearvoa tyydyttävää vauhtia;
(b)
täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet,
jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014,
ja käytettävä kaikki odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen.
(3)
Neuvosto vahvistaa 1 päivän lokakuuta määräajaksi,
johon mennessä Maltan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti
yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta
vakauttamisstrategiasta.
Kun liiallinen alijäämä on saatu korjattua,
Maltaa kehotetaan jatkamaan tarkoituksenmukaista vauhtia tapahtuvaa edistymistä
kohti sen keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista
talousarviota, mukaan lukien menoja koskevan viitearvon noudattaminen.
Talousarvion toteutukseen liittyvien riskien vähentämiseksi neuvosto kehottaa
Maltaa tehostamaan julkisen talouden kehystään ja parantamaan talousarvion
toteutumisen seurantaa läpi vuoden. Erityisesti Maltaa kehotetaan ottamaan
käyttöön sitovampi sääntöperusteinen monivuotinen julkisen talouden kehys.
Lisäksi olisi vahvistettava finanssipolitiikkaa seuraavien riippumattomien
elinten roolia alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä
euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen
varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 5
artiklan mukaisesti.
Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian
onnistuminen voitaisiin varmistaa, Maltan  viranomaisia kehotetaan lisäksi
tukemaan julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla
uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Maltalle
EU-ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn
ennalta ehkäisevän osion yhteydessä.
Tämä suositus on osoitettu Maltan
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007SC0072

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009  /* SEK/2007/0072 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 23.1.2007SEK(2007) 72 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/979 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009(komission esittämä)PERUSTELUTYleistä taustaaHeinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Slovakia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.Taustaa tarkistetun ohjelman arvioimiseksiKomissio on tutkinut Slovakian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 1 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:1.  talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana2.  maan tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa menettelyä koskevien säännösten perusteella (liiallisia alijäämiä koskeva menettely)3.  viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja4.  komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitysKasvu on ollut Slovakiassa voimakasta miltei kymmenen viime vuoden ajan. Siitä huolimatta työmarkkinatilanne ei ole parantunut eivätkä alueelliset erot kaventuneet. Vaikka työmarkkinoiden toimivuus alkoi vuonna 2005 viimein parantua, 54,2 prosentin työllisyysaste oli edelleen paljon Lissabonin 70 prosentin tavoitetta alhaisempi. Työttömyysaste oli EU:n toiseksi suurin (16,3 % vuonna 2005), ja työttömyydestä kärsivät erityisesti nuoret. Alueelliset erot eivät ole alkaneet vieläkään kaventua. Energianhinnat vaikuttavat edelleen suhteellisen voimakkaasti Slovakian YKHI-inflaatioon ja voivat tästä syystä vaarantaa maan inflaation lähentymiskehityksen suhteessa euroalueeseen varsinkin, kun öljynhintojen näkymät ovat epävarmat. Vuodesta 2005 toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta ikääntymisen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheuttamat paineet ovat lieventyneet.Slovakian liiallista alijäämää koskeva menettelyNeuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla on 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä. Samaan aikaan neuvosto antoi 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Neuvosto suositti erityisesti, että Slovakian viranomaiset toteuttavat 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä toimenpiteet, joiden avulla vuoden 2005 alijäämätavoite on tarkoitus saavuttaa, toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 ohjelmassa suunnitellut toimenpiteet ja nopeuttavat julkisen talouden sopeuttamista, jos toteutetut rakenneuudistukset johtavat ohjelmassa odotettua suurempaan kasvuun, erityisesti kohdentamalla talousarvioon otettuja suuremmat tulot alijäämän vähentämiseen nopeammin.Komission 22 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa todettiin, että silloin käytettävissä olleiden tietojen ja vuoden 2005 talousarviossa lueteltujen toimenpiteiden perustella vaikutti siltä, että Slovakian hallitus oli toteuttanut 5 päivään marraskuuta mennessä toimenpiteitä, joiden avulla vuoden 2005 alijäämätavoite oli tarkoitus saavuttaa, 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti korjatakseen liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2007.Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausuntoNeuvosto antoi 24 päivänä tammikuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. Neuvoston mukaan ”ohjelma noudattaa 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetuissa neuvoston suosituksissa liiallisen alijäämän poistamiseksi asetettua vakautusuraa”. Neuvoston mukaan Slovakian olisi ”i) vahvan kasvun ja kasvuennusteiden toteutumiseksi vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen nopeutuisi ja ii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta”.Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmastaSlovakia on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 13 päivänä lokakuuta 2006. Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: tietoyhteiskunnan rakentaminen, T&K:n ja innovoinnin lisääminen, liiketoimintaympäristön parantaminen sekä koulutuksen kehittäminen ja työllisyyden parantaminen.Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [2] ) kävi ilmi, että Slovakia edistyy kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa. Erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden alalla on kuitenkin tärkeitä haasteita, jotka edellyttävät lisätoimenpiteitä.Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Slovakia toteuttaisi erityisesti T&K:hon ja innovointiin, elinikäiseen oppimiseen ja koulutusuudistukseen sekä heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä koskeviin aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihin kohdennettuja toimia.Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |-  Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/979 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:5.  Neuvosto tutki [27 päivänä helmikuuta 2007] Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.6.  Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan BKT:n kasvavan 6,6 prosentista vuonna 2006 7,1 prosenttiin vuonna 2007 ja sen jälkeen laskevan 5,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 5,1 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuonna 2006 ja realistisiin kasvuennusteisiin ohjelmakauden loppuaikana. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.7.  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 4,2 prosenttia. Parempi toteutuma johtuu paljon suuremmasta BKT:n ja työllisyyden kasvusta sekä odotettua alhaisemmista korko- ja eläkeuudistusmenoista. Osa yllättävästä kasvusta seuranneista lisätuloista kuitenkin käytettiin muulla tavoin kuin kohdentamalla ne alijäämän vähentämiseen nopeammin.8.  Edellisen tarkistuksen tapaan uuden ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on toteuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vuonna 2010 erityisesti saavuttamalla julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka on -0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän olisi supistuttava vähitellen 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja perusalijäämän 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu sekä juoksevien menojen että pääomamenojen hillitsemiseen (menojen supistaminen noin 3 ¼ prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen), mitä tulosuhteen supistuminen (1 ½ prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa.9.  Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan noin -3 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 noin -2 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistuksen tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen alijäämä, joka on hieman alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ei pyritä saavuttamaan tätä tavoitetta ohjelmakaudella vaan vuoteen 2010 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.10.  Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden skenaarion riskit ovat pääpiirteissään neutraalit ja veroennusteet näyttävät perustuvan kokonaisuudessaan varovaisiin arvioihin. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu pitkälti menojen hillitsemiseen, mutta ohjelmaan ei sisälly riittävästi tietoja tätä tukevista toimenpiteistä (vuoden 2007 jälkeen) eikä siinä vahvisteta sitovaa keskipitkän aikavälin menokehystä. Toisaalta Slovakia on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia, vaikka odotettua suurempi kasvu ja EU:n varojen odotettua pienempi käyttö helpottivat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista.11.  Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Korjaamisen aikaista rakenteellista sopeutusuraa olisi kuitenkin vahvistettava kasvunäkymien ylöspäin tarkistamisen ja hyvän suhdannetilanteen vuoksi. Tulevina vuosina ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei näytä tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Lisäksi se ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä. Erityisesti rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan vain noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009, kun suhdannetilanteen odotetaan olevan hyvä.12.  Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 33,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.13.  Slovakian väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin, sillä äskettäinen eläkeuudistus näyttää kasvattaneen eläkemenoja Slovakiassa vähemmän kuin monissa muissa maissa. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Slovakian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.14.  Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet eivät näytä olevan täysin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia. Varsinkaan ohjelmassa luetellut menotavoitteet, koulutusta lukuun ottamatta, eivät vastaa kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja keskeisiä haasteita. Myöskään kansallisessa uudistusohjelmassa vahvistettu huomattava koulutustuki ei näy vuoden 2007 talousarviossa eikä lähentymisohjelmassa.15.  Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.16.  Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista[6].Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma soveltuu liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, mutta tämän jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa arvioidaan edistyttävän vain vähän.Edellä esitetyn arvion ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella Slovakiaa kehotetaan:i) hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä rakenteellisen sopeuttamisen vahvistamiseksi voidakseen varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen suuremmalla marginaalilla vuonna 2007 ja nopeuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista, jaii) vahvistamaan valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |KOM marraskuu 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | Tieto puuttuu |YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |KOM marraskuu 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Tieto puuttuu |Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |KOM marraskuu 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | Tieto puuttuu |Julkisen talouden rahoitusasema6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |KOM marraskuu 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | Tieto puuttuu |Perusjäämä6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |KOM marraskuu 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | Tieto puuttuu |Suhdannetasoitettu rahoitusasema6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM marraskuu 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | Tieto puuttuu |Rakenteellinen rahoitusasema2(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM marraskuu 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | Tieto puuttuu |Julkinen bruttovelka6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |KOM marraskuu 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | Tieto puuttuu |LO joulukuu 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | Tieto puuttuu |Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)). 4 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)). 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,2 prosenttia vuonna 2005, 5,3 prosenttia vuonna 2006, 5,3 prosenttia vuonna 2007 ja 5,2 prosenttia vuonna 2008. 6 Lokakuusta 2006 alkaen Slovakia on pannut täytäntöön rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyä Eurostatin päätöstä. Edellisen tarkistuksen julkista taloutta koskevia tietoja on mukautettu siten, että uutta tarkistusta ja komission yksiköiden syksyn 2006 talousennustetta on helpompi verrata. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa, 12.10.2006, KOM(2006) 574 lopullinen, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nro 4/2006.[4] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Varsinkin julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot vuodelle 2009 puuttuvat.


title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, Maltan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 272/80

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015,
   Maltan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2015/C 272/21)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 14 päivänä heinäkuuta 2015 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen (3) Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Maltan vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Maltan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015.

               (4)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten tehostamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)

               Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Maltaa koskevan vuoden 2015 maaraportin. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.

               (7)

               Malta toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa 17 päivänä huhtikuuta 2015 ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)

               Maltaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota kesäkuussa 2015 lopetetun liiallista alijäämää koskevan menettelyn jälkeen (6). Hallitus esittää vuoden 2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen 0,2 prosenttiin vuonna 2018. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella voidaan katsoa, että liiallinen alijäämä on korjattu vuonna 2014. Vakausohjelman mukaan hallitus aikoo saavuttaa viimeistään vuonna 2019 eli vuosi ohjelmakauden jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Vakausohjelmassa julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen niin, että se on 61,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Riskinä näyttää olevan, että edellytetystä sopeutuksesta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,6 % suhteessa BKT:hen) poiketaan jonkin verran sekä vuonna 2015 että vuonna 2016. Rakenteellisen rahoitusaseman kohenemisen odotetaan vuonna 2015 jäävän 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen eli alle vaaditun arvon. Vuonna 2016 sopeutuksen ennustetaan olevan vaatimuksen mukainen, mutta kun vuosia 2015 ja 2016 tarkastellaan yhdessä, on vaarana, että vaatimuksesta poiketaan jonkin verran. Toimenpiteitä, joiden avulla tuetaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei ole vielä täsmennetty riittävästi. Tämän vuoksi vuosina 2015 ja 2016 on toteutettava lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Maltan odotetaan pitkälti noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.

               (9)

               Maltan julkisen talouden kestävyys vaarantuu pitkällä aikavälillä erityisesti ikäsidonnaisten menojen ennustetun kasvun vuoksi. Lakisääteisen eläkeiän nosto, josta on säädetty, toteutuu hyvin hitaasti, eikä lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen välillä ole erityistä kytköstä. Malta on puuttunut eläkejärjestelmänsä haasteisiin toteuttamalla työmarkkinatoimenpiteitä ja ottamalla käyttöön kolmannen pilarin eläkkeet. Se on ilmoittanut kansallisessa uudistusohjelmassaan muistakin politiikkatoimista, mutta järjestelmän kestävyyttä ja riittävyyttä merkittävästi parantavia toimenpiteitä ei ole vielä esitetty eikä toteutettu. Vuonna 2014 vahvistetun kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän strategian täytäntöönpano on aloitettu. Sen tavoitteena on terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden maksimointi ja taloudellisen kestävyyden lisääminen. Sen tilannetta on seurattava.

               (10)

               Malta on toteuttanut toimenpiteitä, joiden avulla sen väestö pystyy sovittamaan työ- ja perhe-elämänsä yhteen paremmin. Näitä toimenpiteitä ovat erityisesti verokannustimet, ilmaisen lastenhoidon tarjonnan jatkaminen päiväkodeissa ja joustavien työaikajärjestelyjen käyttöönotto. Samaan aikaan pitkäaikaisen omaishoidon tarpeen lisääntyminen ja sopivan pätevyyden puute saattavat estää ikääntyneitä naisia hakemasta töitä työmarkkinoilta. Kansallinen lukutaitostrategia ja koulunkäynnin keskeyttämistä koskeva strategia julkaistiin kesäkuussa 2014. Myös koulutuksen sovittaminen työmarkkinoiden tarpeisiin jatkuu, mutta konkreettisia tuloksia ei ole vielä saatu aikaan.

               (11)

               Pääomasijoitusrahastojen käytölle ja pääomamarkkinoille pääsyn helpottamiselle on pyritty saamaan aikaan puitteet erityisesti tarkastelemalla Malta Enterprise -käynnistysjärjestelmää ja ilmoitettua alkupääomarahoitusta uudelleen. Myös kehityspankkia ollaan perustamassa. Sen tilannetta on seurattava.

               (12)

               Maltan työ veronkierron torjumiseksi ja verolainsäädännön noudattamisen edistämiseksi verotulojen kantoa koskevien puitteiden yksinkertaistamisen kautta on askel oikeaan suuntaan. Työ on meneillään, mutta sähköisten maksujen käyttöönoton nopeuttamiseksi tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä.

               (13)

               Julkisiin hankintoihin liittyviä menettelyjä on lyhennetty merkittävästi, kun on otettu käyttöön pakolliset sähköiset hankinnat ja lujitettu asianomaisten hallintoviranomaisten resursseja. Menettelyt lyhenevät edelleen, kun ilmoitetut toimenpiteet pannaan täytäntöön, erityisesti palkataan lisähenkilöstöä ja otetaan jäljittämisjärjestelmä käyttöön. Liikenteen kustannuksilla on merkittävä rooli Maltan taloudessa. Liikenneuudistus on aloitettu hiljattain, mutta hallituksen on vielä esitettävä kattava liikennestrategia.

               (14)

               Kansallisessa uudistusohjelmassa täsmennetään toimenpiteet oikeusjärjestelmän uudistamiseksi myös muilta kuin maaraportissa esitetyiltä osin. Tämän tuloksena Malta on edistynyt jonkin verran vuonna 2014 annetun oikeuslaitoksen tehostamista koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamisessa. Asiaa koskevaa lakiesitystä viimeistellään parhaillaan. Kun laki on hyväksytty ja pantu täytäntöön, sen odotetaan parantavan oikeusjärjestelmän tuloksellisuutta edelleen erityisesti oikeudenkäyntien digitoinnin ja vaihtoehtoisten riidanratkaisukeinojen edistämisen myötä.

               (15)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

               (16)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (17)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (8). Koska Maltan rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se

               1.

               sopeuttaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen julkista taloutta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2015 ja 2016;

               2.

               toteuttaa toimenpiteitä perustaitojen parantamiseksi ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi edelleen edistämällä opettajien jatkuvaa ammatillista kehittämistä;

               3.

               julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaakseen jatkaa meneillään olevan eläkeuudistuksen toteuttamista esimerkiksi vauhdittamalla jo säädettyä lakisääteisen eläkeiän nostamista ja kytkemällä sen tämän jälkeen elinajanodotteen kehitykseen;

               4.

               parantaa pien- ja mikroyritysten rahoituksen saantia erityisesti pankkialan ulkopuolisten instrumenttien kautta.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2014 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Maltan vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Maltan vuoden 2014 vakausohjelmasta (EUVL C 247, 29.7.2014, s. 83).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1025, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2015, liiallisen alijäämän olemassaolosta Maltassa annetun päätöksen 2013/319/EU kumoamisesta (EUVL L 163, 30.6.2015, s. 35).

      (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (8)  EUVL C 272, 18.8.2015, s. 98.


				|

		52012DC0303

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tšekin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Tšekin vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuosien 2012–2015 lähentymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26
päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään
uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja
kilpailukyvyn lisäämiseksi.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan
laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010
päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns.
yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt
suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Neuvosto antoi 12 päivänä
heinäkuuta 2011 suosituksen Tšekin kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta
2011 ja lausunnon Tšekin lähentymisohjelmasta vuosiksi 2011–2014.
(4)       Komissio hyväksyi
23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi
toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka
perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa. Komissio hyväksyi 14 päivänä
helmikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[5],
jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(5)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden
vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on
tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(6)       Tšekki toimitti vuosia
2012–2015 koskevan lähentymisohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2012 sekä vuoden
2012 kansallisen uudistusohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on
arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(7)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että ohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden
perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelman mukaan
BKT:n kasvun odotetaan olevan 0,2 prosenttia vuonna 2012 ja 1,3 prosenttia
vuonna 2013, kun se komission kevään 2012 talousennusteen mukaan oli 0
prosenttia vuonna 2012 ja 1,5 prosenttia vuonna 2013. Ohjelmassa esitetyn
julkisen talouden strategian tavoitteena on saavuttaa julkisen talouden
tasapaino vuonna 2016. Julkisen talouden alijäämätavoite, 2,9 prosenttia
suhteessa BKT:hen vuonna 2013, vastaa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa
neuvoston suosituksessa liiallisen alijäämän korjaamiseksi asetettua
määräaikaa.            Kauden 2010–2013 keskimääräiset vuotuiset julkisen
talouden korjaustoimet, jotka ovat (uudelleenlasketun) julkisen talouden
rakenteellisen rahoitusaseman[6]
perusteella keskimäärin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, ovat hieman neuvoston
suosituksessa edellytetyn tason (yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen)
alapuolella. Ohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän aikavälin tavoite,
jonka mukaan alijäämä olisi 1 prosentti suhteessa BKT:hen, mikä vastaa
riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, jotka olisi toteutettava
vuoteen 2015 mennessä. Eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on
(uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman perusteella
0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,7 prosenttia suhteessa
BKT:hen vuonna 2015. Julkisen talouden menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja
kasvusopimuksessa vahvistettua menojen kasvun viitearvoa. Ohjelmassa
eriteltyihin julkisen talouden kehitysarvioihin kohdistuu useita riskejä.
Parhaillaan parlamentin käsittelyssä oleva lakiehdotus kirkoille
suoritettavasta taloudellisesta korvauksesta kasvattaisi julkisen talouden
alijäämää lain voimaantulovuonna 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yleensäkin
sekä tulo- että menopuolen suunnitellut vakauttamistoimenpiteet ovat
luonteeltaan ja laajuudeltaan sellaisia, että ne aiheuttavat
finanssipoliittisen sopeutuksen kestävyydelle huomattavan riskin myös ohjelmakauden
jälkeen. Julkisen talouden sopeuttaminen on toistaiseksi perustunut lähinnä
yleisiin menoleikkauksiin, jotka kohdistuvat myös kasvua edistäviin menoihin.
Julkishallinnon menoista on tarkoitus säästää vuosina 2013–2015 vielä lähes 1
prosentti suhteessa BKT:hen, mutta näitä toimia ei ole ohjelmassa täsmennetty
riittävästi. Useimmat suunnitelluista tulopuolen toimenpiteistä ovat
väliaikaisia ja päättyvät vuonna 2015. Ohjelman mukaan velkasuhteen odotetaan
olevan suurimmillaan (45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013, minkä
jälkeen se alkaa supistua, lähinnä perusjäämän odotetun jatkuvan vahvistumisen
vuoksi.
(8)       Vuonna 2011 Tšekin
viranomaiset hyväksyivät alennetun alv-kannan ja tupakan valmisteveron
korotuksen sekä työn verottamista koskevan laajan uudistuksen, jonka on määrä
tulla voimaan vuonna 2014. Hallitus hyväksyi huhtikuussa 2012 myös muita
verojärjestelmän muutoksia. Osa niistä koskee ympäristö- ja asuntoverotusta,
jotka tätä nykyä ovat liian keveitä. Esitetyt työtulojen verotusta koskevat
toimenpide-ehdotukset ovat luonteeltaan väliaikaisia, mikä aiheuttaisi
sääntelyn noudattamisesta johtuvia ylimääräisiä kustannuksia ja heikentäisi
ennustettavuutta veronmaksajien kannalta. Lisäksi uusissa ehdotuksissa
puututaan vain osittain siihen, että itsenäisten ammatinharjoittajien
todellinen verotus on tätä nykyä selvästi kevyempää kuin työntekijöiden
verotus, koska kiinteämääräisiä kertakorvauksia ja verovähennyksiä käytetään
laajalti. Hallitus on hyväksynyt myös toimenpiteitä alv- ja polttoaineveroihin
kohdistuvien petosten torjumiseksi ja aloittanut toimet keskitetyn
veronkeräyspisteen käyttöön ottamiseksi. Verosäännösten noudattamiseen liittyy
silti edelleen ongelmia, eikä nykyinen veronkantojärjestelmä perustu
yksityiskohtaiseen ja kattavaan verosäännösten noudattamista koskevaan
strategiaan.
(9)       Tšekin hallitus on hyväksynyt
ja pannut myös osittain täytäntöön eläkejärjestelmän uudistuksen, jonka
tarkoituksena on palauttaa julkisen talouden kestävyys ja lisätä
eläkesäästämistä. Eläkejärjestelmän talouden ennustettu epätasapaino on silti
EU:n keskiarvoon verrattuna huomattava. Uudistuksessa lakisääteistä eläkeikää
ei ole kytketty elinajanodotteeseen. Uuden rahastoivan pilarin kyky osaltaan
suurentaa keskimääräisiä eläkkeitä tulevaisuudessa riippuu siitä, minkä verran
erityisesti nuorempia työntekijöitä osallistuu järjestelmään, ja odotetusta
tuottoasteesta pitkällä aikavälillä. Ei ole kuitenkaan ilmoitettu
toimenpiteistä, joilla työntekijöitä kannustettaisiin osallistumaan tähän
pilariin, ja myös potentiaalisille eläkesäästäjille olisi hyvä antaa
lisäopastusta. Myös hallituksen ehdottamaan uuteen varhaiseläkejärjestelmään
liittyy huomattava riski sen suhteen, onko järjestelmä kyllin uskottava ja
uudistukset riittävän kunnianhimoisia, jotta niiden avulla voidaan todella
nostaa sekä eläkeikää että eläkkeiden suuruutta.
(10)     Kokonaistyöttömyysaste jää
alle EU:n keskiarvon, mutta äitien ja muiden heikommassa asemassa olevien
ryhmien on vaikea toteuttaa työmarkkinoilla koko potentiaaliaan.
Vanhempainvapaalta olisi palattava työelämään aikaisemmin, jotta vältettäisiin
osaamisen katoaminen. Tätä varten tarvittaisiin kuitenkin enemmän erityisesti
alle kolmivuotiaille lapsille tarkoitettuja päivähoitopalveluja. Hallitus onkin
helpottanut yrityspohjalta hoidettavien lastentarhojen perustamista koskevia
teknisiä vaatimuksia ja aikoo myöntää verokannustimia yksityisen päivähoidon
edistämiseksi. Näin se täyttää asiaa koskevat suositukset osittain. Tästä
huolimatta vain 3 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista on virallisessa
päivähoidossa (EU-27:n keskiarvo vuonna 2009 oli 24 %). Lisätoimia siis
tarvitaan, jotta pienten lasten vanhempien osallistumista työmarkkinoille
voidaan lisätä.
(11)     Julkisen työnvälityksen
tehokkuuden parantamiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä. Alueelliset
työvoimatoimistot on asetettu uuden keskustyövoimatoimiston alaisuuteen osana
laajempaa sosiaalietuuksien uudistusta. Muiden kuin sosiaalivakuutuksesta
maksettavien etuuksien maksut on siirretty kunnilta työvoimatoimistoille.
Lisääntynyt työmäärä kuormittaa kuitenkin entisestään työvoimatoimistojen
henkilöstöä, joka väheni 12 prosentilla vuonna 2011. Työnvälityspalvelujen
parantamiseksi on otettu käyttöön järjestelmä, jossa työvoimapalveluja on
ulkoistettu yksityisille toimistoille. Maksujärjestelmä vaikuttaa kuitenkin
epäasianmukaiselta. Lisätoimet ovat tarpeen ammatillisen koulutuksen,
työnvälityspalvelujen ja yksilöllisten palvelujen laadun ja tehokkuuden
parantamiseksi. Tätä varten on tarjottava tarvittavat keinot ja kannustimet. Olisi
otettava käyttöön tehokkuuden arviointi, jotta toimet voidaan kohdentaa
paremmin, ja aktivointiohjelmien rahoitus on kytkettävä niiden tuloksiin.
(12)     Julkishallinnon tehokkuudessa
on yhä runsaasti parantamisen varaa, vaikka jonkin verran edistystä onkin
tapahtunut muun muassa sähköisen hallinnon alalla ja yritysten hallinnollisen
rasituksen vähentämisessä. Korruptiontorjuntastrategian osalta tärkein saavutus
oli huhtikuussa 2012 voimaan tulleen uuden julkisia hankintoja koskevan lain
hyväksyminen. Lain uskottavuus ja vaikuttavuus edellyttävät kuitenkin
asianmukaista täytäntöönpanoa ja sen valvontaa. Nimettömään osakkeenomistukseen
liittyvää kysymystä ei ole vielä ratkaistu. Valmisteilla oleva valtion
virkamiehiä koskeva laki on hyväksyttävä viipymättä, jotta tarvittava hallinnon
vakaus voidaan turvata. Julkisiin hankintoihin liittyvät sääntöjenvastaisuudet
ja julkishallinnon hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteellinen toiminta
ovat aiheuttaneet suuria ongelmia EU-varojen täytäntöönpanossa.
(13)     Tšekin talouden on saatava
liikkeeseen tekijöitä, jotka helpottavat siirtymistä innovointiin, korkeampaan
lisäarvoon ja inhimilliseen pääomaan perustuvaan kasvuun, koska mahdollisuudet
pääomaintensiiviseen kasvuun näyttävät varsin rajallisilta. Korkea-asteen koulutuksen
uudistamisesta käydään parhaillaan keskustelua. Vaikka suunnitelmiin sisältyy
nykyisen akkreditointijärjestelmän muuttaminen, ne eivät ole riittävän
täsmällisiä keskeisen ongelman muodostavan laadunarvioinnin osalta.
Järjestelmällisen tiedonkeruun ja analyysin puuttumisen vuoksi
uudistussuunnitelmat eivät myöskään ole saaneet akateemisen yhteisön tukea.
Tšekin koululaisten heikkenevien suoritusten hälyttämänä hallitus on
toteuttanut toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa oppimistulosten
vähimmäistaso, ja alkanut laatia tietokonepohjaista testausta koskevaa
maanlaajuista strategiaa. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin liian kapea-alaisia,
jotta peruskoulutuksen laatua ja tasa-arvoisuutta pystyttäisiin tehokkaasti
parantamaan niiden avulla.
(14)     Komissio on laatinut
EU-ohjausjakson puitteissa kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja
arvioinut lähentymisohjelmaa ja kansallista uudistusohjelmaa. Se on ottanut
huomioon niiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan
kestävyyden kannalta ja arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden
mukaisia ottaen huomioon, että Euroopan unionin talouden ohjausta on tarpeen
tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset on otettu huomioon
jäljempänä esitettävissä suosituksissa 1–6.
(15)     Neuvosto on tutkinut Tšekin
lähentymisohjelman edellä esitetyn arvioinnin perusteella, ja se antaa
lausuntonsa[7]
erityisesti jäljempänä esitettävässä suosituksessa 1,
SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaisi
vuosina 2012–2013 toimia, joilla se
1.           varmistaa suunnitellun
etenemisen kohti liiallisen alijäämän aikataulunmukaista korjaamista; toteuttaa
tätä varten vuoden 2012 talousarvion täysimääräisesti ja täsmentää vuonna 2013
toteutettavat kestävät toimet, jotta voidaan saavuttaa neuvoston liiallista
alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä suosittama keskimääräinen vuotuinen
rakenteellinen sopeutus; sen jälkeen varmistaa rakenteellisen sopeutuksen,
jotta voidaan edetä riittävässä määrin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta
ja saavuttaa menojen kasvulle asetettu viitearvo; välttää tässä tilanteessa
kaikkia osa-alueita koskevia menoleikkauksia, turvaa kasvua edistävät menot ja
tehostaa toimia julkisten menojen tehokkuuden parantamiseksi; hyödyntää
mahdollisuudet korottaa veroja, jotka vahingoittavat kasvua vähiten; siirtyy
työhön kohdistuvasta korkeasta verotuksesta asunto- ja ympäristöverotukseen;
lähentää työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien verokohtelua;
toteuttaa toimenpiteitä veronkantojärjestelmän parantamiseksi, veronkierron
vähentämiseksi ja verosäännösten noudattamisen parantamiseksi, muun muassa
keskittämällä kaikkien verojen kannon yhteen pisteeseen;
2.           toteuttaa lisäuudistuksia
julkisessa eläkejärjestelmässä sen pitkän aikavälin kestävyyden
varmistamiseksi; harkitsee uudelleen suunnitelmia mahdollistaa varhaisempi
poistuminen työmarkkinoilta; varmistaa nuorempien työntekijöiden laajan
osallistumisen suunnitteilla olevaan rahastoivaan järjestelmään eläkkeiden
riittävyyden parantamiseksi;
3.           toteuttaa lisätoimia, joilla
lisätään huomattavasti alle kouluikäisille tarkoitettujen kohtuuhintaisten ja
laadukkaiden päivähoitopalvelujen saatavuutta;
4.           vahvistaa julkisia, myös
ulkoistettuja työvoimapalveluja parantamalla ammatillisen koulutuksen,
työnvälityspalvelujen ja yksilöllisten palvelujen laatua ja tehokkuutta;
5.           hyväksyy ja panee
kiireellisesti täytäntöön valtion virkamiehiä koskevan lain julkishallinnon
vakauden ja tuloksellisuuden parantamiseksi, jotta voidaan välttää
sääntöjenvastaisuuksia; varmistaa uuden julkisia hankintoja koskevan lain
asianmukaisen täytäntöönpanon; ratkaisee nimetöntä osakkeenomistusta koskevan
ongelman; varmistaa EU-varojen asianmukaisen käytön ja tehostaa
korruptiontorjuntaa;
6.           hyväksyy
tarvittavan lainsäädännön läpinäkyvän ja selkeän järjestelmän luomiseksi
korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten laadun arviointia varten;
varmistaa, että rahoitus on kestävää ja että se on kytketty laadunarvioinnin
tuloksiin; ottaa oppivelvollisuuskoulutuksessa käyttöön kehittymistä
painottavan arviointikehyksen.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 303 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26 päivänä
huhtikuuta 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia
ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, komission yksiköiden uudelleenlaskemana
ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.