title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Saksan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/19

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Saksan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/05)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Saksa kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Saksan olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Saksaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Pitkään jatkunut suuri vaihtotaseen ylijäämä vaikuttaa muihin maihin ja kertoo vaimeista investoinneista suhteessa säästämiseen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Ylijäämä, joka on paljolti peräisin liiketoimista unionin ulkopuolisten maiden kanssa, on hieman kaventunut vuoden 2016 jälkeen. Ylijäämän odotetaan vähitellen pienenevän kotimaisen kysynnän päästessä vauhtiin tulevina vuosina, mutta se säilyy ennustejaksolla silti historiallisen suurena. Vaikka kasvu perustuu aiempaa enemmän kotimaiseen kysyntään, sekä kulutus että investoinnit ovat edelleen vähäisiä suhteessa BKT:hen. Kuitenkin taloussuhdanne on myönteinen, rahoitusta olisi saatavilla ja infrastruktuuriin olisi investoitava. Lisäksi näihin investointeihin olisi riittävästi julkistalouden liikkumavaraa. Vaikka julkisia investointeja on pyritty jossain määrin lisäämään, kyseisten investointien suhdetta BKT:hen ei ole vielä saatu pysyvälle kasvu-uralle. Myös muita aloja koskevien suositusten täytäntöönpanossa saavutettu edistys on ollut vähäistä.

                  (4)

                  Saksa toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 19 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

               Saksaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Vuoden 2018 vakausohjelmassaan hallitus suunnittelee, että vuosina 2018–2021 julkisen talouden ylijäämä on 1 prosentin ja 1
                      prosentin välillä suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vähitellen niin, että se on 53 prosenttia vuonna 2021. Vakausohjelmassa luetellaan ja kuvaillaan useita maaliskuun 2018 hallitussopimuksessa suunniteltuja toimenpiteitä. Niiden vaikutus olisi vuosina 2018–2021 noin 1
                      prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ei ole vielä hyväksytty, joten niitä ei ole vielä sisällytetty vakausohjelman kehitysarvioihin. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario, jota mikään riippumaton elin ei ole virallisesti vahvistanut, on uskottava (6). Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 1,2 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,0 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Saksan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen olisi kuitenkin mahdollista käyttää finanssi- ja rakennepolitiikkaa julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi erityisesti tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin.

                  (7)

                  Julkiset reaali-investoinnit lisääntyivät voimakkaasti vuosina 2015–2017. Tämä suuntaus on osoitus hallituksen pyrkimyksistä vahvistaa investointeja. Julkiset investoinnit ovat vauhdittumassa, mutta suhteessa BKT:hen niiden kasvu on yhä vaatimatonta, ja investointitarpeiden merkittävä kasaantuminen kuntatasolla on entisellään (arviolta 4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Julkisyhteisöjen pääomakanta pienenee edelleen suhteessa BKT:hen, mikä johtuu negatiivisista nettoinvestoinneista kuntatasolla (vuosittain noin 6 miljardia euroa vuosina 2010–2016). Kuntatason kasaantuneiden investointitarpeiden suman purkaminen edellyttäisi seuraavien kymmenen vuoden aikana vuosittain julkisia investointeja, jotka ovat 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Investoinnit suhteessa julkisyhteisöjen pääomakantaan ja julkiset investoinnit suhteessa julkisiin menoihin ovat pienemmät kuin euroalueella keskimäärin. Kuntatason julkisten investointien tukemiseksi on perustettu palveluvirasto, joka aloitti toimintansa vuonna 2017, mutta kasaantuneiden investointitarpeiden tyydyttäminen edellyttää lisätoimia. Tämän vuoksi ja julkisen talouden suotuisan rahoitusaseman ansiosta kaikilla hallintotasoilla, ja erityisesti alue- ja kuntatasolla, on mahdollista lisätä investointeja.

                  (8)

                  Julkiset koulutusmenot suhteessa BKT:hen pysyivät 4,2 prosentissa vuonna 2016 eli unionin 4,7 prosentin keskiarvon alapuolella. Koulutus- ja tutkimusmenot pysyivät 9,0 prosentissa vuonna 2016, eli ne jäivät kansallisesta tavoitteesta, joka on 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa arviolta noin 33 miljardin euron investointivajetta. Vaikka koulutusmenot ovat reaalisesti kasvaneet, kasaantuneet investointitarpeet ovat edelleen huomattavia. Samaan aikaan opiskelijamäärän kasvu, opettajapula ja varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laajentaminen ovat haasteita, jotka edellyttävät asianmukaista julkista rahoitusta. Koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin kohdistettavat lisämenot ovat ratkaisevan tärkeitä Saksan potentiaaliselle kasvulle.

                  (9)

                  Saksan talouden digitalisointi etenee hitaasti, ja maalla on edessään merkittäviä haasteita. Digitaalinen kuilu kaupunkien ja maaseudun välillä on ilmeinen, kun tarkastellaan nopeiden internetyhteyksien (seuraavan sukupolven liityntäverkko nopeimmillaan 30 Mbit/s) peittoaluetta (maaseudulla vain 54 prosenttia). Saksa on jäänyt jälkeen erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan (> 100 Mbit) käyttöönotossa. Vain pieni osuus (7,3 prosenttia) Saksan alueesta kuuluu suurtehoisten valokuituverkkojen piiriin (unionin keskiarvo 26,8 prosenttia). Sen sijaan nykyisten kuparikaapeliverkkojen parantaminen (vektorointi) on edelleen hallitsevan operaattorin parhaana pitämä teknologinen ratkaisu. Monet palvelut perustuvat erittäin suurinopeuksisiin yhteyksiin, ja vuonna 2017 saksalaisyrityksistä 25,3 prosenttia piti internetyhteyttään liian hitaana todellisiin toimintatarpeisiinsa. Nopeiden yhteyksien puuttuminen jarruttaa investointeja, ja erityisesti pienten ja keskisuurten, monesti maaseudulla tai maaseutumaisilla alueilla sijaitsevien yritysten investointeja. Myös suoriutuminen digitaalisissa julkisissa palveluissa ja sähköisissä terveyspalveluissa on selvästi alle unionin keskiarvon.

                  (10)

                  Yritysten investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen ovat kasvamassa, ja Saksa on lähellä tutkimus- ja kehitysintensiteettiä koskevaa Eurooppa 2020 -tavoitettaan. Investoinnit kuitenkin keskittyvät yhä enemmän suuryrityksiin ja keskikorkean ja korkean teknologian valmistukseen, ja pienten ja keskisuurten yritysten panos on pienentynyt. Saksassa on toteutettu toimenpiteitä, joilla vahvistetaan yrittäjyyttä, erityisesti houkuttelemalla yksityisiä riskipääomasijoituksia. Saksan riskipääomamarkkinat eivät kuitenkaan edelleenkään ole yhtä kehittyneet kuin muiden kansainvälisten innovaatiojohtajien.

                  (11)

                  Joistakin viime vuosina toteutetuista parannuksista huolimatta Saksan verojärjestelmä on edelleen tehoton, erityisesti koska se on monimutkainen ja vääristää päätösten tekemistä esimerkiksi investoinneista, rahoituksesta ja työmarkkinoille osallistumisesta. Saksa painottaa veronkannossa välittömiä veroja suhteellisen voimakkaasti, ja sen olisi mahdollista vähentää vääristävää välitöntä verotusta tai siirtää painopistettä vähemmän vääristäviin kiinteistö-, perintö- ja kulutusveroihin. Työtuloihin kohdistuvat verot ja sosiaaliturvamaksut olivat vuonna 2015 unionin kuudenneksi suurimmat. Pääomakustannukset ja keskimääräinen efektiivinen yhteisöveroaste, jotka vaihtelevat alueittain, ovat unionin korkeimpia (aggregaattitasolla 28,2 prosenttia, kun unionin keskiarvo on 20,9 prosenttia). Yhteisöveron, alueellisen yritysveron (Gewerbesteuer) ja solidaarisuuslisän vuorovaikutuksen takia yhteisöverojärjestelmä on monimutkainen, johtaa korkeisiin verohallinnon kustannuksiin ja vaikuttaa vääristävästi investointien määrään ja sijaintiin. Lisäksi yhteisövero vääristää rahoituspäätöksiä suosimalla velkarahoitusta. Vinouma on unionin seitsemänneksi suurin. Oman pääoman kustannusten alentaminen voisi lisätä yksityisiä investointeja ja vahvistaa suhteellisen alikehittyneitä riskipääomamarkkinoita. Lisäksi tappiontasausta koskevat säännökset ovat edelleen suhteellisen tiukat, sillä määrä on rajoitettu 60 prosenttiin verotettavasta tulosta tiettynä vuonna.

                  (12)

                  Sääntely on Saksassa on edelleen hyvin rajoittavaa, erityisesti yrityspalvelujen, säänneltyjen ammattien ja palvelujen rajatylittävää tarjoamista koskevien hallinnollisten muodollisuuksien osalta. Keskeiset rajoitukset koskevat muun muassa yhtiömuotoa ja osakkeenomistusta. Yrityskannan vaihtuvuusaste on keskeisillä yrityspalvelualoilla, kuten lakiasiainpalveluissa, laskentatoimessa sekä arkkitehti- ja insinööripalveluissa alle unionin keskiarvon, vaikka bruttotoimintaylijäämä suhteessa liikevaihtoon on näillä aloilla keskiarvon yläpuolella, mikä kertoo pienemmistä kilpailupaineista. Koska palveluja käytetään välipanoksina, niiden sääntelyn vähentäminen lisää tuottavuutta jalostusketjun loppupään palveluintensiivisillä aloilla.

                  (13)

                  Saksassa työmarkkinat toimivat erittäin hyvin. Vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä työttömyysaste oli ennätysalhainen, 3,6 prosenttia, ja työllisyys nousi 79,8 prosenttiin. Nuorisotyöttömyys (6,8 prosenttia vuonna 2017) on unionin pienimpiä. Saksassa on kasvava pula ammattitaitoisesta työvoimasta, kun taas tiettyjen väestöryhmien työmarkkinapotentiaali on edelleen alikäytössä. Osa-aikatyöntekijöiden osuus on unionin korkeimpia, erityisesti naisten ja niiden keskuudessa, joilla on maahanmuuttajatausta ja hoitovelvoitteita. Naisten osalta keskeisiä ovat työajan pidentämistä estävät tekijät ja riittävien lastenhoitopalvelujen ja koululaisten iltapäivähoidon puuttuminen. Lisäpidäkkeinä työajan pidentämiselle ovat tietyt verosäännöt, erityisesti kotitalouksien toisen tulonsaajan ja matalapalkkaisten työntekijöiden osalta, ja minityöpaikkojen 450 euron ansiorajasta johtuva juuttumisvaikutus. Saksassa pienipalkkaisten verokiila on unionin suurimpia. Pienipalkkaisista suurin osa on naisia. Sen lisäksi, että suuri osa naisista tekee osa-aikatyötä, sukupuolten välinen ero osa-aikatyön tekemisessä on unionin suurimpia (37,5 prosenttia, kun unionin keskiarvo on 23,1 prosenttia). Tämä myötävaikuttaa Saksan erittäin suureen sukupuolten palkkaeroon.

                  (14)

                  Nimellispalkkojen nousu pysyi maltillisena 2,4 prosentissa vuonna 2017 huolimatta ennätyksellisen alhaisesta työttömyydestä ja suuresta avointen työpaikkojen määrästä. Osasyinä tähän suhteellisen maltilliseen palkkakehitykseen ovat tuottavuuden hidas kasvu palvelualoilla, keskitetyn sopimisen vähäinen kattavuus joillakin aloilla ja rakennetyöttömyyden väheneminen. Inflaation kiihtymiseen on reagoitu rajallisesti, ja reaalipalkkojen nousuvauhti on hidastunut vuoden 2016 1,8 prosentista 0,7 prosenttiin vuonna 2017. Alkuvuodesta 2018 tehdyt työehtosopimukset voivat jonkin verran kiihdyttää palkkojen nousua, joten kehitystä on syytä seurata. Pienipalkkaisten työntekijöiden osuus on edelleen suuri, ja alemmissa palkkadesiileissä voitaisiin lisätä työtuntien määrää. Maahanmuuton lisääntyminen ei ole estänyt palkkojen nousua alemmissa palkkasegmenteissä. Lakisääteisen yleisen vähimmäispalkan käyttöönotto vuonna 2015 ja siihen vuonna 2017 tehty korotus nostivat palkkoja palkkahaitarin alapäässä. Palkankorotusten lisäksi työmarkkinaosapuolet keskittyvät käynnissä olevalla neuvottelukierroksella työajan joustoihin.

                  (15)

                  Saksan sosiaalisen suojelun järjestelmä on vahva. Koko väestön köyhyysriski kuitenkin kasvoi tasaisesti vuoteen 2015 ennen kuin suuntaus hieman kääntyi vuonna 2016. Myös tuloerot alkoivat kaventua vuonna 2015, ja ylimmän ja alimman tuloviidenneksen tulo-osuuksien suhde on pienenemässä köyhempien kotitalouksien tulojen paranemisen ansiosta. Työssäkäyvien köyhyys väheni vuonna 2016 maltillisesti, mutta se hyödytti vain miehiä.

                  (16)

                  Saksa voi lisätä ikääntyneiden työtekijöiden kiinnittymistä työmarkkinoille, mikä lisäisi ikääntyneiden tuloja, kasvattaisi potentiaalista tuotantoa, auttaisi sopeutumaan kireisiin työmarkkinoihin ja vähentäisi tarvetta varautua ikääntymiseen säästämällä. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat tällä hetkellä vähäisiä, mikä pitkälti johtuu suhteellisen suuresta perusjäämästä. Vuoden 2018 ikääntymisraportin mukaan Saksa kuuluu niihin maihin, joissa eläkemenojen odotetaan kasvavan vuoteen 2070 mennessä unionissa eniten. Vanhusten (yli 65-vuotiaat) köyhyysriski oli vuonna 2016 17,6 prosenttia eli suurempi kuin unionin keskiarvo 14,7 prosenttia. Lakisääteisten ensimmäisen pilarin eläkkeiden riittävyyden tulevan heikkenemisen odotetaan lisäävän vanhuusiän köyhyysriskiä, erityisesti pienipalkkaisten työntekijöiden, epätyypillisissä työsuhteissa olevien ja rikkonaisen työhistorian omaavien keskuudessa. Sukupuolten välinen eläke-ero on unionin suurimpia. Samaan aikaan 60–64-vuotiaiden työllisyysaste oli unionin korkeimpia (58,4 prosenttia vuonna 2017), mutta 65–69-vuotiaiden työllisyysaste oli jäsenvaltioiden keskimmäisessä kolmanneksessa (16,1 prosenttia).

                  (17)

                  Sosioekonominen tausta on edelleen tärkeä koulutustulosten ja työmarkkinoille integroitumisen määrittäjä. Luonnontieteissä tämä merkitsee kolmen kouluvuoden eroa ylimmän ja alimman sosiaalisen kvartiilin välillä vuoden 2015 PISA-tuloksissa (kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelma). Kansalliset tiedot vahvistavat merkittävän korrelaation myös alemman perusasteen koulutuksessa. Maahanmuuttajataustaisilla opiskelijoilla on erityisiä haasteita. He alisuoriutuvat perustaidoissa, lopettavat koulunkäynnin varhain tai keskeyttävät yliopisto-opinnot paljon todennäköisemmin kuin syntyperäiset opiskelijat. Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden työmarkkinapotentiaali ei myöskään ole täydessä käytössä. Vuonna 2017 unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten työllisyysaste (20–64-vuotiaat) oli yli 27 prosenttiyksikköä pienempi kuin Saksan kansalaisten (naisilla, jotka ovat unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia, lähes 33 prosenttiyksikköä pienempi). Työntekijöiden vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen herättää huolta työntekijöiden tulevien työmarkkinatulosten kannalta, erityisesti niiden 7,5 miljoonan matalan osaamistason aikuisen osalta, joilla ei ole perustason luku- ja kirjoitustaitoa.

                  (18)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Saksan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Saksalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Saksan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (19)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (7), että Saksan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (20)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2018 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2,

            SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa saavuttaakseen kestävän kasvusuuntauksen julkisissa ja yksityisissä investoinneissa, jotka kohdistuvat erityisesti koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin kaikilla hallinnon tasoilla ja erityisesti alue- ja kuntatasolla; pyrkii määrätietoisemmin varmistamaan erittäin suuren kapasiteetin laajakaistainfrastruktuurin saatavuuden koko maassa; parantaa verojärjestelmän tehokkuutta ja investointiystävällisyyttä; vahvistaa kilpailua yrityspalvelujen ja säänneltyjen ammattien alalla;

                  2.

                  vähentää työajan pidentämisen pidäkkeitä, suuri verokiila mukaan lukien, etenkin pienipalkkaisten ja kotitalouksien toisen tulonsaajan osalta; toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään työurien pitenemistä; luo edellytykset palkkojen vahvemman nousun edistämiselle kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten roolia; parantaa muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien koulutustuloksia ja osaamistasoa.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Talous- ja energiaministeriön yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa antaman, heinäkuussa 2018 voimaan tulevan liittovaltion talousennusteita koskevan asetuksen (Vorausschätzungsverordnung) mukaan yhteinen talousennusteryhmä (Gemeinschaftsdiagnose) on riippumaton elin, joka arvioi alustavien talousarviosuunnitelmien ja vakausohjelmien perustana olevat talousennusteita koskevassa laissa (Vorausschätzungsgesetz) tarkoitetut talousennusteet.

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018 julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa

text:
               21.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 460/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 4 päivänä joulukuuta 2018
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa
      (2018/C 460/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Romaniassa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta (-1 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2016. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta se antoi 16 päivänä kesäkuuta 2017 Romanialle suosituksen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu olisi enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017, mikä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun suosituksen johdosta ja antoi uuden suosituksen. Neuvosto pyysi uudessa suosituksessa Romaniaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,3 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi 22 päivänä kesäkuuta 2018, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun tarkistetun suosituksen johdosta.

                  (2)

                  Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2018 SEUT 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Romaniassa oli havaitusti poikettu merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta myös vuonna 2017. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 Romanialle suosituksen (2) tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta varmistetaan, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu (3) on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaisi 0,8 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen kumpanakin vuonna. Romanialle suositettiin myös, että se käyttäisi mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Romanian on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun suosituksen pohjalta.

                  (3)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018, että Romania varmistaa vuosina 2018 ja 2019 noudattavansa 22 päivänä kesäkuuta 2018 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta (4).

                  (4)

                  Komissio teki 27 ja 28 päivänä syyskuuta 2018 Romaniassa tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin paikan päällä asetuksen (EY) N:o 1466/97 -11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Romanian viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 21 päivänä marraskuuta 2018. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin.

                  (5)

                  Romanian viranomaiset toimittivat 16 päivänä lokakuuta 2018 kertomuksen (5) tuloksellisista toimista neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto päätteli 21 päivänä marraskuuta 2018 Romanian viranomaisten kertomuksessaan esittämien tietojen ja komission syksyn 2018 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

                  (6)

                  Koska Romania ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia ja koska kumuloitunut poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta on huomattava, Romanialle on tämän vuoksi syytä antaa SEUT 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

                  (7)

                  Romanian rakenteellinen alijäämä kasvoi 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Alijäämä kasvoi 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan sen odotetaan pitkälti vakautuvan vuodesta 2018 alkaen. Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Romania saataisiin siirtymään takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle aiempien lipsumisten jälkeen, neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 suosittamaa 0,8 prosentin rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen olisi täydennettävä lisäsopeutuksella. Kun otetaan huomioon julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman suuruus, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisäsopeutus, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäsopeutuksen ansiosta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttaminen nopeutuu vaarantamatta talouskasvua.

                  (8)

                  Vaatimus, jonka mukaan rakenteellisen rahoitusaseman on parannuttava 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saa olla enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019.

                  (9)

                  Komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Näin ollen rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen edellyttää, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden rakenteellinen kokonaisvaikutus on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2018 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon.

                  (10)

                  Komission syksyn 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Vaadittu rakenteellinen sopeutus vaikuttaa asianmukaiselta myös sen varmistamiseksi, että Romania noudattaa vuonna 2019 selvällä marginaalilla perussopimuksen mukaista 3 prosentin viitearvoa.

                  (11)

                  Koska aiempia suosituksia, joissa on kehotettu korjaamaan havaittu merkittävä poikkeama, ei ole noudatettu, ja koska ole olemassa vaara, että perussopimuksen viitearvo ylittyy, on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin Romanian finanssipolitiikan palauttamiseksi varovaiselle uralle.

                  (12)

                  Jotta Romania saavuttaisi suositellut julkisen talouden tavoitteet, on olennaisen tärkeää, että se hyväksyy tarvittavat toimenpiteet ja toteuttaa ne tarkasti sekä seuraa huolellisesti juoksevien menojen kehitystä.

                  (13)

                  Tässä suosituksessa esitettävillä vaatimuksilla korvataan 13 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Romanialle osoitetun julkista taloutta koskevan neuvoston suosituksen vastaavat osat.

                  (14)

                  Romanian olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2019 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

                  (15)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

                  1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 4,5 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Romanian tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

                  2)

                  käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

                  3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; raportissa olisi esitettävä riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2019.

         Tämä suositus on osoitettu Romanialle.
         Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (3)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Romanian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 320, 10.9.2018, s. 98).

         (5)  Saatavilla osoitteessa: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Neuvoston suositus, annettu 4 päivänä joulukuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa

text:
               21.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 460/4

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 4 päivänä joulukuuta 2018,
      julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa
      (2018/C 460/02)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Neuvosto päätti 22 päivänä kesäkuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että Unkarissa oli havaittu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, ja antoi Unkarille suosituksen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (2) nimelliskasvu on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2018, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. (3) Neuvosto suositti myös, että Unkari käyttää mahdolliset satunnaistulot alijäämän supistamiseen ja että julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Neuvosto vahvisti, että Unkarin on viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2018 raportoitava neuvostolle toimista, jotka se on toteuttanut kyseisen suosituksen pohjalta.

                  (2)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 (4) Unkarille sen varmistamista, että Unkari vuonna 2018 noudattaa 22 päivänä kesäkuuta 2018 annettua neuvoston suositusta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta. Vudelle 2019 Unkarille suositettiin sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 3,9 prosenttia, mikä vastaa 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen.

                  (3)

                  Komissio teki 18 ja 19 päivänä syyskuuta 2018 Unkarissa tehostettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin paikan päällä asetuksen (EY) N:o 1466/97 -11 artiklan 2 kohdan nojalla. Komissio toimitti alustavat havaintonsa Unkarin viranomaisille kommentteja varten ja raportoi havainnoistaan tämän jälkeen neuvostolle 21 päivänä marraskuuta 2018. Tämän jälkeen havainnot julkistettiin.

                  (4)

                  Unkarin viranomaiset toimittivat 15 päivänä lokakuuta 2018 kertomuksen (5) tuloksellisista toimista neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto päätteli 21 päivänä marraskuuta 2018 Unkarin viranomaisten kertomuksessaan esittämien tietojen ja komission syksyn 2018 talousennusteeseen perustuvan kokonaisarvion perusteella, että Unkari ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia 22 päivänä kesäkuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen johdosta.

                  (5)

                  Koska Unkari ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia ja koska kumuloitunut poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta on huomattava, Unkarille on syytä antaa SEUT 121 artiklan 4 kohdan nojalla tarkistettu suositus toteutettavista aiheellisista toimenpiteistä.

                  (6)

                  Komission syksyn 2018 talousennusteen perusteella Unkarin rakenteellinen alijäämä kasvoi 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja sen odotetaan heikkenevän edelleen 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tämän seurauksena rakenteellisen alijäämän arvioidaan vuonna 2018 poikkeavan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen maan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

                  (7)

                  Jotta kumuloitunut poikkeama saataisiin korjatuksi ja Unkari takaisin tarkoituksenmukaiselle sopeuttamisuralle lipsumisten jälkeen, neuvoston Unkarille 13 päivänä heinäkuuta 2018 suosittamaa 0,75 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen vuonna 2019 olisi täydennettävä pitkäjänteisillä lisätoimilla. Kun otetaan huomioon julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta havaitun merkittävän poikkeaman suuruus, vaikuttaa aiheelliselta toteuttaa lisäsopeutus, joka on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä nopeuttaa sopeuttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta.

                  (8)

                  Rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu 1,0 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuonna 2019 tarkoittaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019.

                  (9)

                  Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 edellyttää, että on hyväksyttävä toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tilannetta verrataan komission syksyn 2018 talousennusteen mukaiseen nykyiseen perusskenaarioon ja ottaen huomioon vuoden 2019 ennustetun rakenteellisen rahoitusaseman vahvistumisen.

                  (10)

                  Tässä suosituksessa esitettävillä vuotta 2019 koskevilla vaatimuksilla korvataan 13 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Unkarille osoitetun julkista taloutta koskevan neuvoston suosituksen vastaavat osat.

                  (11)

                  Unkarin olisi raportoitava neuvostolle tämän suosituksen pohjalta toteuttamistaan toimista viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2019 mahdollisesti osana asetuksen (EY) N:o 1466/97 7 artiklan nojalla toimitettavaa lähentymisohjelmaansa.

                  (12)

                  On asianmukaista julkistaa tämä suositus,

            SUOSITTAA, ETTÄ UNKARI:

                  1)

                  toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2019, mikä vastaa 1,0 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen ja saattaa Unkarin tarkoituksenmukaiselle julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle;

                  2)

                  käyttää mahdolliset satunnaiset tulot alijäämän korjaamiseen; julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman pysyvä paraneminen olisi varmistettava julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla;

                  3)

                  raportoi neuvostolle viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2019 toimista, jotka se on toteuttanut tämän suosituksen pohjalta; raportissa esitettävä riittävästi täsmennettyjä ja uskottavasti julkistettuja toimenpiteitä, mukaan lukien kunkin toimenpiteen vaikutus julkiseen talouteen sekä ajantasaiset ja yksityiskohtaiset julkisen talouden kehitysarviot vuodeksi 2019.

         Tämä suositus on osoitettu Unkarille.
         Tehty Brysselissä 4 päivänä joulukuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (3)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Unkarissa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (4)  Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Unkarin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 320, 10.9.2018, s. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Komission suositus (EU) 2018/2050, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen esittelyä ja arviointia koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8598) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
               21.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/89

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2018/2050,
      annettu 19 päivänä joulukuuta 2018,
      Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen esittelyä ja arviointia koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta

            (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8598)

      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (1) 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on julkaistava ainakin neljä yleistä siirtolupaa.

                  (2)

                  Yleiset siirtoluvat ovat direktiivillä 2009/43/EY käyttöönotetun yksinkertaistetun lupajärjestelmän keskeinen tekijä.

                  (3)

                  Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien soveltamisalan erot, siltä osin kuin on kyse lupien kattamista puolustukseen liittyvistä tuotteista, ja näiden tuotteiden siirtoihin sovelletut poikkeavat ehdot voivat vaikeuttaa direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanoa ja sen yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista. Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien nojalla tehtävien siirtojen soveltamisalaan ja ehtoihin sovellettavien kansallisten toimintatapojen yhdenmukaistaminen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa näiden lupien houkuttelevuus ja käyttö.

                  (4)

                  Neuvosto toisti 18 päivänä toukokuuta 2015 antamissaan päätelmissä, että on tarpeen panna täytäntöön muun muassa direktiivi 2009/43/EY ja soveltaa sitä. Puolustusvoimia (2) ja luotettavuustodistuksen saaneita vastaanottajia (3) koskevia yleisiä siirtolupia koskevien kahden aiemman suosituksen antamisen jälkeen komissio ilmoitti Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmassa (4) ja siirtodirektiivin arviointia koskevassa raportissa (5) keskittyvänsä kahteen jäljellä olevaan yleiseen siirtolupaan, jotka kattavat esittely-, arviointi- ja näyttelytarkoitusta sekä korjausta ja huoltoa varten tehtävät siirrot.

                  (5)

                  Jäsenvaltioiden edustajat ovat tukeneet tämän suosituksen aiheena olevaa aloitetta voimakkaasti direktiivin 2009/43/EY 14 artiklalla perustetussa komiteassa. Suosituksessa esitetyt suuntaviivat heijastavat kyseisen komitean puitteissa perustetun asiantuntijaryhmän keskusteluja.

                  (6)

                  Tätä suositusta sovelletaan direktiivin 2009/43/EY liitteessä olevaan puolustukseen liittyvien tuotteiden luetteloon (vastaa Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa). Tätä suositusta päivitetään tarvittaessa puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon tulevien päivitysten huomioon ottamiseksi.

                  (7)

                  Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella ja ottaen huomioon tuotteiden ominaisuudet (myös poikkeukset), kuten esimerkiksi niiden arkaluonteisuuden, tämän suosituksen 1.1 kohdassa lueteltujen puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelo on viitteellinen vähimmäisluettelo tuotteista, joiden osalta jäsenvaltiot sallivat siirrot esittelyä ja arviointia koskevien yleisten siirtolupien puitteissa. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltioiden julkaisemalla esittelyä ja arviointia koskevalla yleisellä siirtoluvalla voidaan sallia myös sellaisten muiden direktiivin 2009/43/EY liitteeseen sisältyvien puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot, joita ei luetella tässä suosituksessa.

                  (8)

                  Jäsenvaltiot muistuttivat tästä suosituksesta käydyissä keskusteluissa, että niitä sitovat eurooppalaisen lainsäädännön, kuten neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (6), mukaiset sitoumukset ja vientivalvontaan liittyvät kansainväliset sitoumukset. Tässä yhteydessä jäsenvaltiot ovat tunnustaneet julkilausuman jäsenvaltioiden poliittisesta sitoutumisesta huoltovarmuuteen (7).

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1.   YLEISET SIIRTOLUVAT ESITTELYÄ JA ARVIOINTIA VARTEN

      Jäsenvaltioille suositellaan, että ne mukauttavat esittelyä ja arviointia koskevat yleiset siirtolupansa seuraavien tekijöiden mukaisesti.
      1.1   Puolustukseen liittyvät tuotteet, jotka voidaan siirtää direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua esittelyä ja arviointia koskevan yleisen siirtoluvan nojalla

      Seuraavat ML-luokat alakohtineen muodostavat direktiivin 2009/43/EY liitteessä säädetyn puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon alaryhmän. Esittelyä ja arviointia koskevan yleisen siirtoluvan olisi mahdollistettava vähintään jäljempänä olevissa ML-luokissa täsmennettyjen puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot. Jäsenvaltiot voivat halutessaan sisällyttää esittelyä ja arviointia koskevaan yleiseen siirtolupaansa useampia ML-luokkia, jotka sisältävät puolustukseen liittyviä tuotteita.
      Luettelo vähintään katettavista ML-luokista:

                  —

                  ML 3. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tytärammukset;

                              —

                              Maaliin hakeutuvat ammukset;

                              —

                              Ampumatarvikkeet, ammukset ja ajopanokset, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön

                  —

                  ML 5. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 5.b) Maalinmääritys-, osoitus-, etäisyydenmittaus-, valvonta- ja seurantajärjestelmät; havaitsemis-, tiedonkoostamis-, tunnistamis- ja identifiointilaitteet; ja sensoritiedon käsittelyjärjestelmät.

                              —

                              Alakohta 5.c) Vastatoimintavarusteet alakohdissa ML5.a ja ML5.b tarkoitettuja tuotteita varten.

                        Kaikki tavarat olisi toimitettava ilman salauskomponenttia ja ilman integroitua tietokantaa.

                  —

                  ML 6. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ajoneuvot, jotka kuuluvat alakohdan ML6.a soveltamisalaan;

                              —

                              Korit ja tykkitornit, jotka kuuluvat alakohdan ML6.a soveltamisalaan;

                              —

                              Muihin ML-luokkiin kuulumattomat varusteet ja varusteiden komponentit.

                  —

                  ML 7. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta 7.f) Suoja- ja puhdistamisvarusteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, komponentit sekä kemialliset seokset:

                              —

                              Alakohta 7.g) Varustus, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, suunniteltu tai muunnettu alakohdissa ML7.a, ML7.b ja ML7.d tarkoitettujen aineiden havaitsemiseen tai tunnistamiseen, ja sitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 8. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Kaikki aineet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

                                          —

                                          Räjähdysnopeus on vähintään 8 000 m/s;

                                          —

                                          Tiheys on enintään 1,80 g/cm3.

                              —

                              Kaikki räjähteet seuraavasti ja niihin liittyvät seokset:

                                          —

                                          Alakohta 8.a.15) HNS (heksanitrostilbeeni) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          Alakohta 8.a.21) RDX ja sen johdannaiset seuraavasti:

                                                      —

                                                      RDX (syklotrimetyleenitrinitramiini; sykloniitti; T4; heksahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triatsiini; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triatsa-sykloheksaani, heksogeeni) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 tai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triatsasykloheksanoni) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          Alakohta 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobentseeni) (CAS 3058-38-6);

                              —

                              Kaikki aineet, joita voidaan käyttää suoraan tai välillisesti Oslossa 3. joulukuuta 2008 allekirjoitetun rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tytärammusten tuotannossa, lukuun ottamatta rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen ratifioineisiin jäsenvaltioihin suuntautuvia siirtoja.

                  —

                  ML 9. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset sota-alukset (pinta- ja vedenalaiset), jotka kuuluvat alakohtaan ML9.a.

                              —

                              Täydelliset rungot;

                              —

                              Alakohta ML9.a)2.d Kohdassa ML4.b, ML5.c tai ML11.a tarkoitetut aktiiviset vastatoimijärjestelmät;

                              —

                              Alakohta ML9.b)4. Ilmasta riippumattomat käyttövoimayksiköt (AIP), jotka on suunniteltu erityisesti sukellusveneisiin;

                              —

                              Alakohta ML9.d) Sukellusveneiden ja torpedojen torjuntaverkot, jotka on suunniteltu erityisesti sotilaskäyttöön;

                              —

                              Tuotteet, jotka kuuluvat alakohtaan ML9.c) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut vedenalaiset havaintolaitteet, niiden valvontalaitteet ja niihin erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 10. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ilma-alukset, ilmaa keveämmät ilma-alukset ja miehittämättömät ilma-alukset, jotka kuuluvat alakohdan ML10.a, ML10.b tai ML10.c soveltamisalaan;

                              —

                              Rungot taistelulentokoneita ja taisteluhelikoptereita varten;

                              —

                              Moottorit taistelulentokoneita varten;

                              —

                              Muihin ML-luokkiin kuulumattomat varusteet ja varusteiden komponentit.

                  —

                  ML 11. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML11.a)g. Ohjaus- ja navigointivarustus, lukuun ottamatta tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ohjuksia, raketteja, kantoraketteja ja miehittämättömiä ilma-aluksia varten;

                              —

                              Alakohta ML11.a)h. Digitaaliset troposfäärisirontaradiolaitteistot;

                              —

                              Alakohta ML11.a)j. Automaattiset johto- ja valvontajärjestelmät.

                  —

                  ML 13. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 15. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta ML15.f).

                  —

                  ML 16. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Ballistiseen teknologiaan ja CBRN-materiaalien levittämiseen liittyvät tuotteet.

                  —

                  ML 17. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML17.b) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu rakentamisvarustus;

                              —

                              Alakohta ML17.d) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu pioneerivarustus;

                              —

                              Alakohta ML17.j) Liikkuvat korjauspajajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilasvarustuksen huoltoon;

                              —

                              Alakohta ML17.k) Kenttägeneraattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön;

                              —

                              Alakohta ML17.l) Kontit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön;

                              —

                              Alakohta ML17.m) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut lautat, lukuun ottamatta niitä, jotka on määritelty muualla EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa, sillat ja ponttonit.

                              —

                              Alakohta ML17.o) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu lasersuojavarustus;

                  —

                  ML 21. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML21.a) Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu yleisessä siirtoluvassa lueteltujen tarvikkeiden käyttöä varten;

                              —

                              Alakohta ML21.b)4. Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön tai erityisesti suunniteltu johtamis-, viesti-, valvonta- ja tiedustelusovelluksiin (C3I) tai johtamis-, viesti-, valvonta-, tietokone- ja tiedustelusovelluksiin (C4I).

                  —

                  ML 22. Mukaan luetaan seuraavat:

                              —

                              Ainoastaan tarvittava teknologia samassa yleisessä siirtoluvassa sallittujen tavaroiden käyttämiseksi.

            1.2   Esittelyä ja arviointia koskevaan yleiseen siirtolupaan sisällytettävät ehdot

      Seuraava luettelo ei ole tyhjentävä. Jäsenvaltioiden lisäämät muut ehdot eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa jäljempänä lueteltujen ehtojen kanssa tai heikentää niitä.

                  Maantieteellinen kattavuus

                  :

                  Euroopan talousalue (8)

                  Siirto esittelyä varten

                  :

                  Puolustukseen liittyvän tuotteen siirto käytettäväksi ympäristössä, jossa simuloidaan toimintaolosuhteita. Termi ’Siirto esittelyä varten’ kattaa aseiden testauksen.

                  Siirto arviointia varten

                  :

                  Puolustukseen liittyvän tuotteen siirto tuotteen testausta ja tulosten jakamista varten. Termi ’Siirto arviointia varten’ kattaa teknologian siirron testitulosten jakamista varten.

                  Uudelleensiirto

                  :

                  Jäsenvaltioiden on valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista, jotka koskevat puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamista esittelyn tai arvioinnin jälkeen:

                              a)

                              Vapautus ennakkolupaa koskevasta velvoitteesta voidaan panna täytäntöön direktiivin 2009/43/EY 4 artiklan 2 kohdan e alakohdan nojalla;

                              b)

                              Puolustukseen liittyvien tuotteiden palauttamista tapauksen mukaan esittelyn tai arvioinnin jälkeen koskevan erityisen yleisen siirtoluvan julkaiseminen, joka sisältää vähintään saman luettelon kelpaavista puolustukseen liittyvistä tuotteista;

                              c)

                              Uudelleensiirron sisällyttäminen esittelyä ja/tai arviointia koskevaan yleiseen siirtolupaan.

                  Kesto

                  :

                  Alkuperäjäsenvaltiot voivat asettaa puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamiselle määräajan, jota toimittajan on noudatettava alkuperäjäsenvaltion toimivaltaiseen viranomaiseen nähden. Jäsenvaltiot, joista puolustukseen liittyvä tuote siirretään uudelleen, voivat asettaa myös uudelleensiirrolle määräajan, jota toimittajan tai sen edustajan on noudatettava.

            2.   SEURANTA

      Jäsenvaltioita kehotetaan panemaan tämä suositus täytäntöön viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019.
      Jäsenvaltioita kannustetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
      3.   OSOITUS

      Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

         Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2018.

               Komission puolesta

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komission jäsen

         (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Euroopan puolustusviraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien hyväksymä neuvoston 3551. istunnossa 19 päivänä kesäkuuta 2017.

         (8)  ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 111/2013, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta (EUVL L 318, 28.11.2013, s. 12), jolla direktiivi 2009/43/EY otettiin osaksi ETA-sopimusta, sisältyi nimenomainen mukauttamista koskeva teksti: ”Tätä direktiiviä ei sovelleta Liechtensteiniin”.


title: Komission suositus (EU) 2018/2051, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen korjausta ja huoltoa koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8610) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
               21.12.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 327/94

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2018/2051,
      annettu 19 päivänä joulukuuta 2018,
      Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen korjausta ja huoltoa koskevien yleisten siirtolupien soveltamisalan ja ehtojen yhdenmukaistamisesta

            (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8610)

      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (1) 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on julkaistava ainakin neljä yleistä siirtolupaa.

                  (2)

                  Yleiset siirtoluvat ovat direktiivillä 2009/43/EY käyttöönotetun yksinkertaistetun lupajärjestelmän keskeinen tekijä.

                  (3)

                  Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien soveltamisalan erot, siltä osin kuin on kyse lupien kattamista puolustukseen liittyvistä tuotteista, ja näiden tuotteiden siirtoihin sovelletut poikkeavat ehdot voivat vaikeuttaa direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanoa ja sen yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista. Jäsenvaltioiden julkaisemien yleisten siirtolupien nojalla tehtävien siirtojen soveltamisalaan ja ehtoihin sovellettavien kansallisten toimintatapojen yhdenmukaistaminen on tärkeää, jotta voidaan varmistaa näiden lupien houkuttelevuus ja käyttö.

                  (4)

                  Neuvosto toisti 18 päivänä toukokuuta 2015 antamissaan päätelmissä, että on tarpeen panna täytäntöön muun muassa direktiivi 2009/43/EY ja soveltaa sitä. Puolustusvoimia (2) ja luotettavuustodistuksen saaneita vastaanottajia (3) koskevia yleisiä siirtolupia koskevien kahden aiemman suosituksen antamisen jälkeen komissio ilmoitti Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmassa (4) ja siirtodirektiivin arviointia koskevassa raportissa (5) keskittyvänsä kahteen jäljellä olevaan yleiseen siirtolupaan, jotka kattavat esittely-, arviointi- ja näyttelytarkoitusta sekä korjausta ja huoltoa varten tehtävät siirrot.

                  (5)

                  Jäsenvaltioiden edustajat ovat tukeneet tämän suosituksen aiheena olevaa aloitetta voimakkaasti direktiivin 2009/43/EY 14 artiklalla perustetussa komiteassa. Suosituksessa esitetyt suuntaviivat heijastavat kyseisen komitean puitteissa perustetun asiantuntijaryhmän keskusteluja.

                  (6)

                  Tätä suositusta sovelletaan direktiivin 2009/43/EY liitteessä olevaan puolustukseen liittyvien tuotteiden luetteloon (vastaa Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa). Tätä suositusta päivitetään tarvittaessa puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon tulevien päivitysten huomioon ottamiseksi.

                  (7)

                  Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella ja ottaen huomioon tuotteiden ominaisuudet (myös poikkeukset), kuten esimerkiksi niiden arkaluonteisuuden, tämän suosituksen 1.1 kohdassa lueteltujen puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelo on viitteellinen vähimmäisluettelo tuotteista, joiden siirrot jäsenvaltiot sallivat korjausta ja huoltoa koskevien yleisten siirtolupien puitteissa. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltioiden julkaisemalla korjausta ja huoltoa koskevalla yleisellä siirtoluvalla voidaan sallia myös sellaisten muiden direktiivin 2009/43/EY liitteeseen sisältyvien puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot, joita ei luetella tässä suosituksessa.

                  (8)

                  Jäsenvaltiot muistuttivat tästä suosituksesta käydyissä keskusteluissa, että niitä sitovat eurooppalaisen lainsäädännön, kuten neuvoston yhteisen kannan 2008/944/YUTP (6), mukaiset sitoumukset ja vientivalvontaan liittyvät kansainväliset sitoumukset. Tässä yhteydessä jäsenvaltiot ovat tunnustaneet julkilausuman jäsenvaltioiden poliittisesta sitoutumisesta huoltovarmuuteen (7).

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      1.   YLEISET SIIRTOLUVAT KORJAUSTA JA HUOLTOA VARTEN

      Jäsenvaltioille suositellaan, että ne mukauttavat korjausta ja huoltoa koskevat yleiset siirtolupansa seuraavien tekijöiden mukaisesti.
      1.1   Puolustukseen liittyvät tuotteet, jotka voidaan siirtää direktiivin 2009/43/EY 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua korjausta ja huoltoa koskevan yleisen siirtoluvan nojalla

      Seuraavat ML-luokat alakohtineen muodostavat direktiivin 2009/43/EY liitteessä säädetyn puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelon alaryhmän. Korjausta ja huoltoa koskevan yleisen siirtoluvan olisi mahdollistettava vähintään jäljempänä olevissa ML-luokissa täsmennettyjen puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot. Jäsenvaltiot voivat halutessaan sisällyttää korjausta ja huoltoa koskevaan yleiseen siirtolupaansa useampia ML-luokkia, jotka sisältävät puolustukseen liittyviä tuotteita.
      Luettelo vähintään katettavista ML-luokista:

                  —

                  ML 3. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tytärammukset;

                              —

                              Maaliin hakeutuvat ammukset;

                              —

                              Ampumatarvikkeet, ammukset ja ajopanokset, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön

                  —

                  ML 4. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 4.a) Pommit, torpedot, raketit, ohjukset, muut laitteet ja panokset sekä erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut tai muunnetut komponentit;

                              —

                              Alakohta 4.b) Erityisesti suunnitellut komponentit laukaisua, asettamista, harhautusta, häirintää ja rikkomista varten, jotka kuuluvat alakohdan ML4.a soveltamisalaan.

                  —

                  ML 5. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Alakohta 5.b) Maalinmääritys-, osoitus-, etäisyydenmittaus-, valvonta- ja seurantajärjestelmät; havaitsemis-, tiedonkoostamis-, tunnistamis- ja identifiointilaitteet; ja sensoritiedon käsittelyjärjestelmät.

                              —

                              Alakohta 5.c) Vastatoimintavarusteet alakohdissa ML5.a ja ML5.b tarkoitettuja tuotteita varten.

                        Kaikki tavarat olisi toimitettava ilman salauskomponenttia ja ilman integroitua tietokantaa.

                  —

                  ML 6. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ajoneuvot;

                              —

                              Korit ja tykkitornit, jotka kuuluvat alakohdan ML6.a soveltamisalaan;

                              —

                              Muihin ML-luokkiin kuulumattomat varusteet ja varusteiden komponentit.

                  —

                  ML 7. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta 7.f) Suoja- ja puhdistamisvarusteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, komponentit sekä kemialliset seokset:

                              —

                              Alakohta 7.g) Varustus, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön, suunniteltu tai muunnettu alakohdissa ML7.a, ML7.b ja ML7.d tarkoitettujen aineiden havaitsemiseen tai tunnistamiseen, ja sitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 8. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Kaikki aineet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

                                          —

                                          Räjähdysnopeus on vähintään 8 000 m/s;

                                          —

                                          Tiheys on enintään 1,80g/cm3.

                              —

                              Kaikki räjähteet seuraavasti ja niihin liittyvät seokset:

                                          —

                                          Alakohta 8.a.15) HNS (heksanitrostilbeeni) (CAS 20062–22–0);

                                          —

                                          Alakohta 8.a.21) RDX ja sen johdannaiset seuraavasti:

                                                      —

                                                      RDX (syklotrimetyleenitrinitramiini; sykloniitti; T4; heksahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triatsiini; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triatsa-sykloheksaani, heksogeeni) (CAS 121–82–4);

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 tai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triatsasykloheksanoni) (CAS 115029–35–1);

                                          —

                                          Alakohta 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobentseeni) (CAS 3058–38–6);

                              —

                              Kaikki aineet, joita voidaan käyttää suoraan tai välillisesti Oslossa 3. joulukuuta 2008 allekirjoitetun rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tytärammusten tuotannossa, lukuun ottamatta rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen ratifioineisiin jäsenvaltioihin suuntautuvia siirtoja.

                  —

                  ML 9. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset sota-alukset (pinta- ja vedenalaiset), jotka kuuluvat alakohdan ML9.a soveltamisalaan.

                              —

                              Täydelliset rungot;

                              —

                              Tuotteet, jotka kuuluvat alakohtaan ML9.c) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut vedenalaiset havaintolaitteet, niiden valvontalaitteet ja niihin erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut komponentit.

                  —

                  ML 10. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Täydelliset ilma-alukset, ilmaa keveämmät ilma-alukset ja miehittämättömät ilma-alukset, jotka kuuluvat alakohdan ML10.a tai ML10.c soveltamisalaan;

                              —

                              Rungot taistelulentokoneita ja taisteluhelikoptereita varten;

                              —

                              Moottorit taistelulentokoneita varten;

                              —

                              Muihin ML-luokkiin kuulumattomat varusteet ja varusteiden komponentit.

                  —

                  ML 11. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML11.a)g. Ohjaus- ja navigointivarustus, lukuun ottamatta tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ohjuksia, raketteja, kantoraketteja ja miehittämättömiä ilma-aluksia varten;

                              —

                              Alakohta ML11.a)h. Digitaaliset troposfäärisirontaradiolaitteistot;

                              —

                              Alakohta ML11.a)j. Automaattiset johto- ja valvontajärjestelmät.

                  —

                  ML 13. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 14. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 15. Kaikki tarvikkeet.

                  —

                  ML 16. Kaikki tarvikkeet, lukuun ottamatta seuraavia:

                              —

                              Ballistiseen teknologiaan ja CBRN-materiaalien levittämiseen liittyvät tuotteet.

                  —

                  ML 17. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML17.b) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu rakentamisvarustus;

                              —

                              Alakohta ML17.d) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu pioneerivarustus;

                              —

                              Alakohta ML17.j) Liikkuvat korjauspajajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilasvarustuksen huoltoon;

                              —

                              Alakohta ML17.k) Kenttägeneraattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön;

                              —

                              Alakohta ML17.l) Kontit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöön;

                              —

                              Alakohta ML17.m) Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut lautat, lukuun ottamatta niitä, jotka on määritelty muualla EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa, sillat ja ponttonit.

                              —

                              Alakohta ML17.o) Erityisesti sotilaskäyttöön suunniteltu lasersuojavarustus;

                  —

                  ML 21. Seuraavat tarvikkeet:

                              —

                              Alakohta ML21.a) Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu yleisessä siirtoluvassa lueteltujen tarvikkeiden käyttöä varten;

                              —

                              Alakohta ML21.b)4. Ohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu sotilaskäyttöön tai erityisesti suunniteltu johtamis-, viesti-, valvonta- ja tiedustelusovelluksiin (C3I) tai johtamis-, viesti-, valvonta-, tietokone- ja tiedustelusovelluksiin (C4I).

                  —

                  ML 22. Mukaan luetaan seuraavat:

                              —

                              Tarvittava teknologia samassa yleisessä siirtoluvassa sallittujen tavaroiden käyttämiseksi.

            1.2   Korjausta ja huoltoa koskevaan yleiseen siirtolupaan sisällytettävät ehdot

      Seuraava ehtoja koskeva luettelo ei ole tyhjentävä. Jäsenvaltioiden lisäämät muut ehdot eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa jäljempänä lueteltujen ehtojen kanssa tai heikentää niitä.

                  Maantieteellinen kattavuus

                  :

                  Euroopan talousalue (8)

                  Siirto korjausta varten

                  :

                  Puolustukseen liittyvän tuotteen siirto sen korjaamista varten eikä päivittämistä tai suorituskyvyn parantamista varten.

                  Siirto huoltoa varten

                  :

                  Puolustukseen liittyvän tuotteen siirto sen huoltamista eikä päivittämistä tai suorituskyvyn parantamista varten.

                  Palauttaminen

                  :

                  Jäsenvaltiot voivat vaatia, että korjauksen jälkeen palautettavalle tavaralle on olemassa alkuperäistä siirtoa koskeva aiempi lupa. Jäsenvaltioiden on valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista, jotka koskevat puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamista korjauksen tai huollon jälkeen:

                              (a)

                              Vapautus ennakkolupaa koskevasta velvoitteesta direktiivin 2009/43/EY 4 artiklan 2 kohdan e alakohdan nojalla;

                              (b)

                              Puolustukseen liittyvien tuotteiden palauttamista tapauksen mukaan korjauksen tai huollon jälkeen koskevan erityisen yleisen siirtoluvan julkaiseminen, joka sisältää vähintään saman luettelon kelpaavista puolustukseen liittyvistä tuotteista;

                              (c)

                              Palauttamisen sisällyttäminen korjausta ja/tai huoltoa koskevaan yleiseen siirtolupaan.

                  Kesto

                  :

                  Jäsenvaltiot voivat asettaa määräajan puolustukseen liittyvän tuotteen palauttamiselle.

            2.   SEURANTA

      Jäsenvaltioita kehotetaan panemaan tämä suositus täytäntöön viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2019.
      Jäsenvaltioita kannustetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
      3.   OSOITUS

      Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

         Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2018.

               Komission puolesta

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komission jäsen

         (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUVL L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Euroopan puolustusviraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien hyväksymä neuvoston 3551. istunnossa 19 päivänä kesäkuuta 2017.

         (8)  ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 111/2013, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta (EUVL L 318, 28.11.2013, s. 12), jolla direktiivi 2009/43/EY otettiin osaksi ETA-sopimusta, sisältyi nimenomainen mukauttamista koskeva teksti: ”Tätä direktiiviä ei sovelleta Liechtensteiniin”.