               EUROOPAN KOMISSIO
                                             Bryssel 26.7.2011
                                             SEK(2011) 969 lopullinen
                   KOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLE
Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ja Kanadan hallituksen välisen ydinenergian
       rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä
 ---pagebreak---                             KOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLE
   Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ja Kanadan hallituksen välisen ydinenergian
             rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä
   1.       JOHDANTO
   Euroopan atomienergiayhteisön ja Kanadan hallituksen välinen atomienergian rauhanomaista
   käyttöä koskeva yhteistyösopimus kattaa useimmat kummankin sopimuspuolen edun
   mukaiset alat.
   Sopimusta on muutettu viisi kertaa sen jälkeen kun se allekirjoitettiin viisikymmentä vuotta
   sitten. Nämä toistuvat muutokset ovat hankaloittaneet sen täytäntöönpanoa. Neuvosto antoi
   27. heinäkuuta 2009 neuvotteluvaltuutuksen, jonka tarkoituksena oli yksinkertaistaa
   sopimusta ja sisällyttää siihen uusia (etenkin teknologian siirtoon liittyviä) määräyksiä.
   Sopimuksessa määrätään laaja-alaisesta yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön
   alalla ja luodaan yleiset puitteet poliittiselle, tekniselle ja teollisuusyhteistyölle. Se tarjoaa
   sopimuspuolten viranomaisille ja teollisuuden toimijoille oikeudellisen kehyksen, joka
   helpottaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä tällä alalla.
   2.       SOPIMUKSEN MERKITYS
   Sopimuksen merkitys liittyy pääasiassa kaupallisiin tarpeisiin.
   Kanada on useiden vuosien ajan ollut maailman toiseksi suurin uraanintuottaja, jonka osuus
   on noin 22 % koko maailman tuotannosta. Tuotannon ennakoidaan kasvavan merkittävästi
   vuoden 2013 jälkeen, kun uusia kaivoksia otetaan käyttöön. Tunnetut uraanivarat ovat
   572 000 tonnia U3O8-uraania (485 000 tU) ja uusia esiintymiä etsitään jatkuvasti, minkä
   vuoksi Kanadalla on tulevaisuudessa merkittävä rooli maailmanlaajuisen kysynnän kannalta.
   Kanada on useiden vuosien ajan ollut ydintutkimuksen ja -teknologian johtavia maita, joka
   vie ulkomaille täydellisiä reaktorijärjestelmiä. Maa suunnittelee myös laajentavansa
   ydinvoimalakapasiteettiaan tulevien kymmenen vuoden aikana rakentamalla yhdeksän uutta
   reaktoria.
   Euratomin intressi sopimuksen allekirjoittamiseen perustuu siihen, että Kanada on yksi sen
   tärkeimmistä luonnonuraanin toimittajista. Ydinalan kaupan edistäminen tukee
   energiatoimitusten varmuuteen ja energialähteiden monipuolistamiseen liittyvää yhteisön
   politiikkaa.
   Nyt käsiteltävän sopimuksen tekeminen vahvistaa jälleen Kanadan, yhteisön ja Euroopan
   unionin jäsenvaltioiden hallitusten sitoutumisen ydinaseiden leviämisen estämiseen sekä
   ydinmateriaalivalvonnan, vientivalvonnan ja turvajärjestelyjen lujittamiseen ja tiukkaan
   soveltamiseen.
FI                                                  2                                                 FI
 ---pagebreak---    3.         SOPIMUKSEN PÄÄPERIAATTEET
   Sopimuksen tavoitteena on ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyö Euratomin
   ja Kanadan välillä. Yhteistyön piiriin (III artikla) kuuluvat pääasiassa ydinturvallisuus,
   ydinaineiden toimittaminen, teknologian siirto, laitteiden siirto sekä tritiumin ja tritiumiin
   liittyvien laitteiden siirto.
   Sopimuksessa määritellään sen soveltamisalaan kuuluvat aineet (IV artikla) eli erilaiset
   ydinaineet, muut kuin ydinaineet, laitteet sekä tritium ja tritiumiin liittyvät laitteet, ja kuvataan
   rikastukseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt (VI artikla). Sopimus sisältää määräykset,
   joissa määritellään ydinaineiden siirtoihin sovellettavat vaatimukset sekä ristiriitatilanteiden
   ratkaisutapa. Sopimuksessa painotetaan, että ydinaineita on käytettävä rauhanomaisiin
   tarkoituksiin ja ydinmateriaalivalvontasopimusten mukaisesti. (Yhteisössä sovelletaan
   Euratomin ydinmateriaalivalvontaa Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ja IAEA:n
   ydinmateriaalivalvontaa ja siihen liittyviä lisäpöytäkirjoja1).
   Ydinaineiden kansainvälisiä siirtoja ja kauppaa käsitellään VII artiklassa. Sopimuksessa
   toistetaan periaatteet, jotka koskevat ydinaineiden vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella.
   Jälleenkäsittelyä koskee VIII artikla. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä kysymyksiä (IX
   artikla) käsitellään yksityiskohtaisesti, samoin kuin sopimuspuolten välistä tietojenvaihtoa (X
   artikla).
   Sopimuksen sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi siihen on sisällytetty erityinen
   neuvottelu- ja välimiesmenettelyä koskeva artikla (XII artikla) siltä varalta, että sopimuksen
   asianmukainen soveltaminen herättää kysymyksiä. Sopimus tehdään ensi vaiheessa
   kymmeneksi vuodeksi, minkä jälkeen sen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä viisi
   vuotta kerrallaan (XIV artikla).
   4.         PÄÄTELMÄT
   Komissio katsoo, että Euroopan atomienergiayhteisön ja Kanadan hallituksen välinen
   ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva yhteistyösopimus, jonka hyväksymistä komissio
   ehdottaa,
   – on neuvoston 27. heinäkuuta 2009 antamien neuvotteluohjeiden mukainen,
   – täyttää sopimuksen yksinkertaistamista, ajantasaistamista ja laajentamista koskevat
       tavoitteet,
   – vahvistaa sopimuspuolten selkeän sitoutumisen ydinaseiden leviämisen estämiseen ja
       ydinturvallisuuden korkean tason takaamiseen ydinenergian rauhanomaisen ja turvallisen
       käytön varmistamiseksi,
   – vastaa energian toimitusvarmuuteen liittyvää yhteisön politiikkaa,
   – lujittaa entisestään EU:n ja Kanadan erittäin hyviä suhteita energiapoliittisen yhteistyön
       alalla.
   1
            INFCIRC/540.
FI                                                  3                                                    FI
 ---pagebreak---    Näin ollen komissio suosittaa, että neuvosto Euroopan atomienergiayhteisön
   perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti hyväksyy liitteenä olevan
   Euroopan atomienergiayhteisön ja Kanadan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista
   käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen.
FI                                           4                                             FI
 ---pagebreak---                                                LIITE
         KANADAN HALLITUKSEN JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN
         (EURATOM) VÄLINEN YDINENERGIAN RAUHANOMAISTA KÄYTTÖÄ
                               KOSKEVA YHTEISTYÖSOPIMUS
                                             JOHDANTO
   Kanadan hallitus ja Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jäljempänä ’yhteisö’, jotka
   OTTAVAT HUOMIOON, että Kanadan hallitus ja yhteisö ovat ilmaisseet yhteisen halunsa
   kehittää tiivistä yhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön
   alalla;
   HALUAVAT tehdä keskinäistä yhteistyötä edistääkseen ja laajentaakseen myötävaikutusta,
   joka ydinenergian rauhanomaisen käytön kehittämisellä voi olla hyvinvointiin Kanadassa ja
   yhteisössä;
   TUNNUSTAVAT, että vuonna 1998 allekirjoitettu Kanadan ja Euroopan
   atomienergiayhteisön välinen ydintutkimusta koskeva yhteistyösopimus koskee yhteistyötä
   ydinenergian rauhanomaisessa, räjähteet poissulkevassa ei-sotilaallisessa käytössä
   kummankin sopimuspuolen edun mukaisilla aloilla;
   VAHVISTAVAT Kanadan hallituksen, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden hallitusten vahvan
   sitoutumisen ydinaseiden leviämisen estämiseen, mukaan lukien niiden asiaa koskevien
   ydinmateriaali- ja vientivalvontajärjestelmien lujittaminen ja tehokas soveltaminen, joiden
   mukaisesti Kanadan ja yhteisön välinen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva
   yhteistyö toteutetaan;
   VAHVISTAVAT Kanadan hallituksen, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden hallitusten tuen
   Kansainvälisen atomienergiajärjestön, jäljempänä ’IAEA’, tavoitteille ja sen
   ydinmateriaalivalvontajärjestelmälle;
   KATSOVAT, että Kanada ja kaikki yhteisön jäsenvaltiot ovat ydinaseiden leviämisen
   estämistä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’ydinsulkusopimus’, sopimuspuolia;
   TOTEAVAT, että ydinmateriaalivalvontaa harjoitetaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa sekä
   Euroopan       atomienergiayhteisön      perustamissopimuksen,    jäljempänä    ’Euratomin
   perustamissopimus’, että yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja IAEA:n välillä tehtyjen
   ydinmateriaalivalvontaa koskevien sopimusten nojalla;
   TOTEAVAT, että Kanadan hallituksen ja yhteisön kunkin jäsenvaltion hallituksen ydinalan
   viejämaiden ryhmässä antamat sitoumukset olisi otettava huomioon;
   TUNNUSTAVAT periaatteen, jonka mukaan ydinaineet, ydintekniset laitteet, muut kuin
   ydinaineet ja ydinteknologia saavat liikkua vapaasti yhteisössä;
FI                                                5                                            FI
 ---pagebreak---    OVAT YHTÄ MIELTÄ siitä, että sopimuksen olisi oltava Maailman kauppajärjestön
   sopimuksista johtuvien Euroopan unionin ja Kanadan hallituksen kansainvälisten
   velvoitteiden mukainen;
   TOISTAVAT Kanadan hallituksen ja yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten sitoutumisen
   ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin;
   OTTAVAT HUOMIOON, että ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskeva
   yhteistyöjärjestely vahvistaisi nykyistä hedelmällistä kokemusten vaihtoa, tarjoaisi
   mahdollisuuksia molempia osapuolia hyödyttävään toimintaan ja lujittaisi solidaarisuutta
   Euroopassa ja Atlantin molemmin puolin;
   OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
                                                  I artikla
                                                 Määritelmät
   Ellei toisin määrätä, tässä sopimuksessa tarkoitetaan
   1.        ’sopimuspuolilla’ Kanadan hallitusta ja yhteisöä; ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan yhtä
             edellä mainituista ’sopimuspuolista’;
             ’yhteisöllä’
                    (a)    Euratomin perustamissopimuksella perustettua oikeushenkilöä ja
                    (b)    alueita, joilla Euratomin perustamissopimusta sovelletaan;
   2.        ’henkilöllä’ ketä tahansa luonnollista henkilöä tai mitä tahansa yritystä tai muuta
             yksikköä, johon sovelletaan sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella
             voimassaolevaa lainsäädäntöä, mutta ei itse sopimuspuolia;
   3.        ’toimivaltaisella viranomaisella’
                    (a)    Kanadan hallituksen osalta Kanadan ydinturvallisuuskomissiota;
                    (b)    yhteisön osalta Euroopan komissiota,
             tai muuta viranomaista, jonka asianomainen sopimuspuoli voi milloin tahansa
             ilmoittaa kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle;
   4.        ’laitteilla’ tämän sopimuksen liitteessä A.1 lueteltuja koneiston tai laitoksen osia,
             jotka soveltuvat erityisesti käyttöön ydinenergiahankkeissa;
   5.        ’muilla kuin ydinaineilla’
             Deuterium ja raskasvesi: deuteriumia ja raskasta vettä (deuteriumoksidia) ja muita
             deuteriumyhdisteitä, joiden deuterium-vety-isotooppisuhde ylittää arvon 1:5000 ja
             jotka on tarkoitettu käytettäviksi ydinreaktorissa,
FI                                                    6                                            FI
 ---pagebreak---        Reaktoriluokan grafiitti: ydinreaktorissa hidastinaineena käytettäväksi tarkoitettua
       grafiittia, jonka puhtaustaso on parempi kuin 5 miljoonasosaa booriekvivalenttia ja
       jonka tiheys on suurempi kuin 1,50 g/cm3;
   6.  ’ydinaineilla’ kaikkia lähtöaineita tai erityisiä halkeamiskelpoisia aineita sellaisina
       kuin ne määritellään IAEA:n perussäännön XX artiklassa. IAEA:n hallintoneuvoston
       IAEA:n perussäännön XX artiklan nojalla tekemät päätökset, jotka muuttavat
       ”lähtöaineina” tai ”erityisinä halkeamiskelpoisina aineina” pidettyjen aineiden
       luetteloa, tulevat tämän sopimuksen mukaisesti voimaan vasta, kun molemmat
       sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti muutoksen hyväksymisestä;
   7.  ’teknologialla’ IAEA:n asiakirjan INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Guidelines for
       Nuclear Transfers) liitteessä A määriteltyä teknologiaa;
   8.  ’fuusio-ohjelmalla’ Euroopan unionin neuvoston päätöksellä Euratomin
       perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla hyväksyttyä Euratomin tutkimus- ja
       koulutusohjelmaa hallitun lämpöydinfuusion alalla sekä myöhemmin mahdollisesti
       kyseisellä alalla neuvoston päätöksellä hyväksyttyjä ohjelmia;
   9.  ’tritiumilla’ tritiumia sisältäviä yhdisteitä ja seoksia, joissa tritiumin ja vedyn suhde
       atomeina on suurempi kuin 1:1000;
   10. ’tritiumiin liittyvillä laitteilla ja teknologialla’ laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu
       tai valmistettu tritiumin ja sen yhdisteiden ja seosten tuotantoon, talteenottoon,
       uuttamiseen, konsentrointiin tai käsittelyyn fuusio-ohjelman erityistarpeiden tai
       paineistettujen raskasvesireaktoreiden toiminnan puitteissa;
   11. ’sivutuotteella’ erityisiä halkeamiskelpoisia aineita, jotka saadaan tämän sopimuksen
       mukaisesti siirretyistä ydinaineista yhdessä tai useammassa prosessissa, joiden ei
       välttämättä tarvitse olla peräkkäisiä.
                                               II artikla
                                                Tavoite
   1.  Tämän sopimuksen tavoitteena on tarjota puitteet ydinenergian rauhanomaista
       käyttöä koskevalle sopimuspuolten väliselle yhteistyölle molemminpuolisen edun ja
       vastavuoroisuuden pohjalta mutta kuitenkaan rajoittamatta kummankaan
       sopimuspuolen toimivaltaa.
   2.  Ydinaineita, laitteita, muita kuin ydinaineita sekä tritiumia ja tritiumiin liittyviä
       laitteita, joita siirretään tämän sopimuksen nojalla, ja sivutuotteena tuotettuja
       ydinaineita käytetään vain rauhanomaisiin tarkoituksiin; niitä ei myöskään saa
       käyttää mihinkään ydinräjähdelaitteisiin eikä tällaisten laitteiden tutkimukseen tai
       kehittämiseen.
FI                                                 7                                                    FI
 ---pagebreak---                                                  III artikla
                                               Yhteistyöalat
   Tämän sopimuksen mukainen yhteistyö liittyy ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön, ja
   siihen voivat sisältyä muun muassa seuraavat:
   (a)      Seuraaviin kysymyksiin liittyvien tietojen toimittaminen:
            i)     terveys ja turvallisuus,
            ii)    laitteet, laitokset ja välineet (mukaan lukien suunnitelmien, piirustusten ja
                   eritelmien toimittaminen)
            iii)   ydinaineiden, muiden kuin ydinaineiden sekä laitteiden, laitosten ja välineiden
                   (myös valmistusprosessien ja eritelmien) käyttö; ja
            iv)    sopimuspuolten ulkoiset ydinalan avustusohjelmat;
   (b)      ydinaineiden, muiden kuin ydinaineiden ja laitteiden toimitus;
   (c)      teknologian siirto, mukaan lukien tämän artiklan a alakohdassa määriteltyjen tietojen
            toimittaminen sillä edellytyksellä, että asianomaiset yhteisön jäsenvaltiot hyväksyvät
            tällaisten siirtojen ottamisen sopimuksen piiriin;
   (d)      sellaisten laitteiden siirto, jotka sopimuspuolet ovat nimenneet laitteiksi, jotka on
            suunniteltu tai rakennettu tai joita käytetään toiselta sopimuspuolelta saatujen tietojen
            pohjalta tai tällaisia tietoja käyttäen ja jotka kuuluvat jommankumman
            sopimuspuolen lainkäyttövaltaan nimeämishetkellä;
   (e)      laitteiden ja välineiden hankinta;
   (f)      teollis- ja tekijänoikeuksien käyttö;
   (g)      laitteiden ja laitosten käyttömahdollisuus;
   (h)      tritiumin suorat tai välilliset siirrot sen käyttämiseksi fuusio-ohjelmassa ja tritiumiin
            liittyvien laitteiden ja teknologian suorat tai välilliset siirrot niiden käyttämiseksi
            fuusio-ohjelmassa tai paineistettujen raskasvesireaktoreiden toiminnassa sekä näiden
            palautukset lähettävälle sopimuspuolelle;
   (i)      yhteistyö sopimuspuolten ulkoisten ydinalan avustusohjelmien suunnittelussa ja
            toteutuksessa;
   (j)      muut tämän sopimuksen kohteeseen liittyvät alat.
                                                 IV artikla
                       Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat aineet ja laitteet
   1.       Sopimuspuolten tai niiden henkilöiden välillä joko suoraan tai kolmannen maan
            kautta siirrettyihin ydinaineisiin, muihin kuin ydinaineisiin, laitteisiin sekä tritiumiin
FI                                                    8                                                FI
 ---pagebreak---       ja tritiumiin liittyviin laitteisiin sovelletaan tätä sopimusta aineiden ja laitteiden
      saapuessa vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalle alueelle
      vain, jos lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut vastaanottavalle sopimuspuolelle
      aiotusta siirrosta kirjallisesti ja vastaanottava sopimuspuoli on vahvistanut
      kirjallisesti, että kyseiseen aineeseen tai laitteeseen sovelletaan tätä sopimusta ja että
      esitetty vastaanottaja, jos vastaanottaja on muu kuin vastaanottava sopimuspuoli, on
      sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella toimiva valtuutettu henkilö.
   2. Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin
      ydinaineisiin, muihin kuin ydinaineisiin, laitteisiin sekä tritiumiin ja tritiumiin
      liittyviin laitteisiin, kunnes hallinnollisessa järjestelyssä määrättyjen menettelyjen
      mukaisesti määritetään, että
      –      tällaiset aineet ja laitteet on siirretty uudelleen vastaanottavan sopimuspuolen
             lainkäyttövallan ulkopuolelle;
      –      ydinainetta ei voida enää käyttää missään VII artiklan 6 kohdan a alakohdassa
             tarkoitetun valvonnan kannalta merkityksellisessä ydinenergia-alan
             toiminnassa tai sitä ei voida käytännössä saada talteen;
      –      laitteita ja muita kuin ydinaineita ei voida enää käyttää ydinenergia-alan
             tarkoituksiin;
      –      tritiumia ja tritiumiin liittyviä laitteita ei voida enää käyttää fuusio-ohjelmassa
             tai paineistettujen raskasvesireaktoreiden toiminnassa;
      –      sopimuspuolet sopivat, että tällaisiin aineisiin ja laitteisiin ei enää sovelleta tätä
             sopimusta.
   3. Tätä sopimusta sovelletaan teknologian siirtoihin sellaisten yhteisön jäsenvaltioiden
      osalta, jotka hyväksyvät tällaisten siirtojen ottamisen sopimuksen piiriin.
      Sopimuspuolten tai niiden henkilöiden välillä joko suoraan tai kolmannen maan
      kautta siirrettyyn teknologiaan sovelletaan tätä sopimusta teknologian saapuessa
      vastaanottavan sopimuspuolen lainsäädäntövaltaan kuuluvalle alueelle vain, jos
      lähettävä sopimuspuoli on ilmoittanut vastaanottavalle sopimuspuolelle aiotusta
      siirrosta kirjallisesti ja vastaanottava sopimuspuoli on vahvistanut kirjallisesti, että
      kyseiseen teknologiaan sovelletaan tätä sopimusta ja että esitetty vastaanottaja, jos
      vastaanottaja on muu kuin vastaanottava sopimuspuoli, on sopimuspuolen
      lainsäädäntövaltaan kuuluvalla alueella toimiva valtuutettu henkilö.
   4. Tritiumia ja tritiumiin liittyviä laitteita ja teknologiaa käytetään ainoastaan fuusio-
      ohjelmassa ja paineistetuissa raskasvesireaktoreissa.
   5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen aineiden ja laitteiden lisäksi tämän sopimuksen
      soveltamisalaan kuuluvat seuraavat aineet, ydinaineet ja laitteet:
      i)     ydinaineet tai muut kuin ydinaineet, joiden tuotannossa tai prosessoinnissa
             käytetään tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia liitteessä A.2 lueteltuja
             laitoksia;
      ii)    ydinaineet, joiden tuotannossa tai prosessoinnissa käytetään tämän sopimuksen
             soveltamisalaan kuuluvia ydinaineita tai muita kuin ydinaineita; ja
FI                                              9                                                   FI
 ---pagebreak---       iii)   laitteet, jotka vastaanottava sopimuspuoli, tai lähettävä sopimuspuoli
             vastaanottavaa sopimuspuolta kuultuaan ja tämän hyväksynnän saatuaan, on
             nimennyt laitteiksi, jotka on suunniteltu, rakennettu tai valmistettu tai joita
             käytetään tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan, 1 kohdan nojalla
             siirretyn teknologian pohjalta tai tällaista teknologiaa käyttäen.
                                         V artikla
                                  Toteuttamisjärjestelyt
   1. Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan vilpittömässä mielessä siten, että
      vältetään estämästä, viivyttämästä tai aiheettomasti häiritsemästä Kanadan ja
      yhteisön ydinenergia-alan toimintoja, ja ydinenergia-alan toimintojen taloudellisen ja
      turvallisen suorittamisen edellyttämän varovaisen johtamiskäytännön mukaisesti.
   2. Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa käyttää kaupallisten tai teollisten etujen
      hankkimiseen, kummankaan sopimuspuolen tai valtuutettujen henkilöiden
      kaupallisiin tai teollisiin etuihin puuttumiseen kansallisesti eikä kansainvälisesti,
      kummankaan sopimuspuolen tai yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten ydinpolitiikkaan
      puuttumiseen, ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön
      edistämisen estämiseen eikä sellaisten aineiden tai laitteiden, joihin sovelletaan tai on
      ilmoitettu jatkossa sovellettavan tätä sopimusta, liikkumisen estämiseen
      sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla tai Kanadan hallituksen ja
      yhteisön välillä.
   3. Kanada, yhteisö ja sen jäsenvaltiot panevat sopimuksen määräykset täytäntöön
      noudattaen ydinturvallisuutta koskevaa yleissopimusta (IAEA:n asiakirja
      INFCIRC/449), käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta
      koskevaa yleissopimusta (IAEA:n asiakirja INFCIRC/546), yleissopimusta
      avunannosta ydinonnettomuuden tai säteilyhätätilan yhteydessä (IAEA:n asiakirja
      INFCIRC/336) ja yleissopimusta ydinonnettomuuden pikaisesta ilmoittamisesta
      (IAEA:n asiakirja INFCIRC/335).
   4. Sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset sopivat hallinnollisista järjestelyistä,
      joilla varmistetaan tämän sopimuksen määräysten tehokas täytäntöönpano, sekä
      neuvottelevat säännöllisesti tai milloin tahansa muulloin jommankumman
      toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä.
   5. Hallinnollisiin järjestelyihin voi sopimuspuolten lakien, asetusten ja politiikan
      mukaisesti sisältyä menettelyjä, joiden mukaisesti muun muassa
      (a)    hankitaan kirjallinen suostumus toiselta sopimuspuolelta ennen ydinaineiden,
             muiden kuin ydinaineiden, laitteiden tai teknologian siirtoa siten kuin tämän
             sopimuksen VII artiklan 6 kohdan d alakohdassa täsmennetään;
      (b)    hallinnoidaan ydinaineiden, muiden            kuin   ydinaineiden, laitteiden    ja
             teknologian yleisiä uudelleensiirtoja;
      (c)    raportoidaan ja pidetään kirjaa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien
             ydinaineiden hallussapidosta noudattaen periaatteita siitä, että ydinaineet ovat
FI                                           10                                                  FI
 ---pagebreak---                     korvattavissa toisillaan, sekä suhteellisuuden ja ydinaineiden vastaavuuden
                    periaatteita;
             (d)    määritetään, ettei aine tai laite IV artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti
                    enää kuulu sopimuksen soveltamisalaan.
   6.        Tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistettua hallinnollista järjestelyä voidaan
             muuttaa sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten kirjallisella sopimuksella.
                                                VI artikla
                                             Rikastaminen
   Ennen kuin mitään tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ydinainetta rikastetaan yli
   kaksikymmentäprosenttiseksi (20 %) isotoopin U-235 suhteen, molemmilta sopimuspuolilta
   on saatava kirjallinen suostumus ja asiasta on ilmoitettava IAEA:lle. Suostumuksessa on
   esitettävä ehdot, joiden mukaisesti yli kaksikymmenprosenttiseksi rikastettua uraania saa
   käyttää. Sopimuspuolet voivat sopia tämän määräyksen täytäntöönpanoa helpottavasta
   järjestelystä.
                                               VII artikla
                             Ydinaineiden kansainväliset siirrot ja kauppa
   1.        Yhteistyötoimiin liittyvät ydinaineiden siirrot on tehtävä yhteisön, sen
             jäsenvaltioiden ja Kanadan hallituksen ydinenergian rauhanomaista käyttöä
             koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, jotka luetellaan tämän artiklan
             6 kohdassa.
   2.        Sopimuspuolten on mahdollisuuksien mukaan avustettava toisiaan, kun joko
             sopimuspuoli taikka yhteisöön sijoittautunut henkilö tai Kanadan hallituksen
             lainkäyttövaltaan kuuluva henkilö hankkii ydinaineita, muita kuin ydinaineita,
             laitteita tai muita tarvikkeita ydinenergian tutkimusta, kehittämistä ja tuotantoa
             varten yhteisössä tai Kanadassa.
   3.        Tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön jatkuminen riippuu siitä, että sopimuspuolet
             soveltavat molempia tyydyttävällä tavalla yhteisön Euratomin perustamissopimuksen
             mukaisesti perustamaa ydinmateriaalivalvontajärjestelmää sekä Kanadan hallituksen
             vahvistamia ydinaineiden, muiden kuin ydinaineiden ja laitteiden käytön
             valvontatoimenpiteitä.
   4.        Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa käyttää estämään ydinaineiden, muiden kuin
             ydinaineiden, laitteiden sekä tritiumin ja tritiumiin liittyvien laitteiden ja teknologian
             vapaata liikkumista yhteisön alueella.
   5.        Ydinaineiden siirrot ja niihin liittyvien palvelujen tarjonta on toteutettava
             kohtuullisin kaupallisin ehdoin. Tämän kohdan täytäntöönpano ei rajoita Euratomin
             perustamissopimuksen ja siitä johdetun lainsäädännön soveltamista.
   6.        a) Ydinaineiden siirtoihin sovelletaan seuraavia ehtoja:
FI                                                  11                                                  FI
 ---pagebreak---       i)     yhteisössä        Euratomin        ydinmateriaalivalvontaa      Euratomin
             perustamissopimuksen mukaisesti ja IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa
             seuraavien            ydinmateriaalivalvontasopimusten          mukaisesti
             (ydinmateriaalivalvontasopimuksia sovelletaan tapauksen mukaan
             sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina ja korvattuina, mikäli niissä on
             määräykset ydinsulkusopimuksessa edellytetyistä asioista):
      –      yhteisön          ydinaseettomien         jäsenvaltioiden,       Euroopan
             atomienergiayhteisön ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välinen
             sopimus, joka tuli voimaan 21 päivänä helmikuuta 1977 (julkaisuviite
             INFCIRC/193);
      –      Ranskan,       Euroopan       atomienergiayhteisön     ja   Kansainvälisen
             atomienergiajärjestön välinen sopimus, joka tuli voimaan 12 päivänä
             syyskuuta 1981 (julkaisuviite INFCIRC/290) ja joka muodostaa Ranskan
             vapaaehtoiseen tarjoukseen perustuvan sopimuksen Kansainvälisen
             atomienergiajärjestön kanssa. Yhdistyneen kuningaskunnan, Euroopan
             atomienergiayhteisön ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välinen
             sopimus, joka tuli voimaan 14 päivänä elokuuta 1978 (julkaisuviite
             INFCIRC/263) ja joka muodostaa Yhdistyneen kuningaskunnan
             vapaaehtoiseen tarjoukseen perustuvan sopimuksen Kansainvälisen
             atomienergiajärjestön kanssa.
      –      lisäpöytäkirjat, jotka tehtiin 22 päivänä syyskuuta 1998 asiakirjan
             INFCIRC/540 (Strengthened Safeguards System, Part II) perusteella ja
             jotka tulivat voimaan 30 päivänä huhtikuuta 2004;
      ii)    Kanadassa Kanadan ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välistä
             sopimusta       ydinmateriaalivalvonnan      soveltamiseksi    ydinaseiden
             leviämisen estämistä koskevan sopimuksen puitteissa, joka tuli voimaan
             21 päivänä helmikuuta 1972 (julkaisuviite INFCIRC/164); tätä sopimusta
             täydennetään lisäpöytäkirjalla, joka tehtiin 24 päivänä syyskuuta 1998
             asiakirjan INFCIRC/164/Add.1 (Strengthened Safeguards System, Part
             II) perusteella ja joka tuli voimaan 8 päivänä syyskuuta 2000.
   b) Jos jonkin tämän artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetun IAEA:n kanssa
      tehdyn sopimuksen soveltaminen keskeytetään tai sopimus irtisanotaan
      yhteisössä tai Kanadassa mistä tahansa syystä, asianomaisen sopimuspuolen on
      tehtävä IAEA:n kanssa sopimus, joka vaikutuksiltaan ja soveltamisalaltaan
      vastaa tämän artiklan 6 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuja
      ydinmateriaalivalvontasopimuksia, tai, jos tämä ei ole mahdollista,
      – yhteisön on, siltä osin kuin asia sitä koskee, sovellettava Euratomin
      valvontajärjestelmään perustuvaa ydinmateriaalivalvontaa, joka vaikutuksiltaan
      ja soveltamisalaltaan vastaa tämän artiklan 6 kohdan a alakohdan i alakohdassa
      tarkoitettuja ydinmateriaalivalvontasopimuksia, tai jos tämä ei ole mahdollista,
      – sopimuspuolten on ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi sovittava
      järjestelyistä, jotka vaikutuksiltaan ja soveltamisalaltaan vastaavat 6 kohdan a
      alakohdan i ja ii alakohdassa mainittuja ydinmateriaalivalvontasopimuksia.
FI                                       12                                             FI
 ---pagebreak---             c)     Ydinaineita koskevat turvajärjestelyt on aina toteutettava siten, että ne täyttävät
                   vähintään IAEA:n asiakirjan INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Guidelines for
                   Nuclear Transfers) liitteessä C esitetyt perusteet; kyseisen asiakirjan lisäksi
                   yhteisön jäsenvaltiot tai Euroopan komissio (tapauksen mukaan) ja Kanada
                   noudattavat ydinaineiden turvajärjestelyjen yhteydessä IAEA:n asiakirjan
                   INFCICR/225/Rev.5 (Nuclear Security Recommendations on Physical
                   Protection of Nuclear Material and Nuclear Facilities) suosituksia.
                   Kansainvälisiin kuljetuksiin sovelletaan ydinaineiden turvajärjestelyjä
                   koskevista toimista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (IAEA:n asiakirja
                   INFCIRC/274/Rev.1) määräyksiä ja radioaktiivisten materiaalien turvallista
                   kuljetusta koskevia IAEA:n sääntöjä (Regulations for the Safe Transport of
                   Radioactive Materials, IAEA Safety Standards Series No. TS-R-1).
            d)     Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia ydinaineita, muita kuin
                   ydinaineita, laitteita ja teknologiaa ei saa siirtää vastaanottavan sopimuspuolen
                   alueellisen lainkäyttövallan ulkopuolelle ilman lähettävän sopimuspuolen
                   etukäteen kirjallisesti antamaa suostumusta e alakohdassa tarkoitettuja
                   tapauksia lukuun ottamatta.
            e)     Tämän sopimuksen tullessa voimaan sopimuspuolten toimivaltaisten
                   viranomaisten on toimitettava toisilleen luettelot niistä kolmansista maista,
                   joihin toisen sopimuspuolen tekemät luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin,
                   muiden lähtöaineiden, alle kaksikymmentäprosenttiseksi isotoopin U-235
                   suhteen rikastetun uraanin ja muiden kuin ydinaineiden uudelleensiirrot ovat
                   hyväksyttyjä. Sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
                   toisilleen muutoksista kolmansien maiden luettelossaan. Sopimuspuolten on
                   sovittava menettelyistä uudelleensiirtoja varten.
            f)     Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien aineiden ja laitteiden
                   uudelleensiirrot sopimuspuolten lainkäyttövallan ulkopuolelle voidaan tehdä
                   ainoastaan ydinalan viejämaiden ryhmässä tehtyjen sitoumusten puitteissa siten
                   kuin IAEA:n asiakirjassa INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1 esitetään.
            g)     Tritiumin ja tritiumiin liittyvien laitteiden uudelleensiirrot sopimuspuolten
                   alueiden     ulkopuolelle       edellyttävät    kirjallista   ennakkolupaa     siltä
                   sopimuspuolelta, jota asia koskee.
                                                VIII artikla
                                              Jälleenkäsittely
   Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia ydinaineita sisältävän
   ydinpolttoaineen jälleenkäsittelyn sillä edellytyksellä, että jälleenkäsittely tapahtuu liitteessä
   B vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
                                                 IX artikla
                                        Teollis- ja tekijänoikeudet
   Sopimuspuolet varmistavat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa yhteistyössä
   luoduille teollis- ja tekijänoikeuksille ja siirretylle teknologialle riittävän ja tehokkaan suojan
FI                                                    13                                                FI
 ---pagebreak---    asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti ja Kanadassa, Euroopan unionissa ja
   yhteisössä tai niiden jäsenvaltioissa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.
                                                 X artikla
                                             Tietojenvaihto
   1.       a)     Sopimuspuolet voivat asettaa toistensa sekä yhteisöön sijoittautuneiden tai
                   Kanadan hallituksen lainkäyttövaltaan kuuluvien henkilöiden saataville
                   hallussaan olevat tiedot, jotka koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan
                   kuuluvia asioita.
            b)     Tämän sopimuksen soveltamisalaan ei kuulu sellaisten miltä tahansa
                   kolmannelta osapuolelta saatujen tietojen luovuttaminen, jotka on saatu ehdoin,
                   jotka estävät tällaisen luovuttamisen.
            c)     Tiedot, joilla toimittava sopimuspuoli katsoo olevan kaupallista arvoa,
                   toimitetaan ainoastaan sopimuspuolten määrittelemin ehdoin.
   2.       a)     Sopimuspuolet edistävät ja helpottavat tietojenvaihtoa Kanadan hallituksen
                   lainkäyttövaltaan kuuluvien henkilöiden ja yhteisöön sijoittautuneiden
                   henkilöiden välillä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.
            b)     Tällaisten henkilöiden omistamia tietoja saa toimittaa ainoastaan näiden
                   henkilöiden luvalla ja niiden määrittelemin ehdoin.
   3.       Sopimuspuolten on mahdollisuuksien mukaan tarjottava toisilleen tai yhteisöön
            sijoittautuneille tai Kanadan hallituksen lainkäyttövaltaan kuuluville henkilöille
            teknistä neuvontaa antamalla käyttöön asiantuntijoita tai muulla sopimallaan tavalla.
   4.       Kunkin sopimuspuolen on mahdollisuuksien mukaan tarjottava toisen sopimuspuolen
            suosittelemille opiskelijoille ja harjoittelijoille koulutusta ydinenergian
            rauhanomaiseen käyttöön liittyvillä aloilla omissa korkeakouluissaan tai laitoksissaan
            sekä avustettava tällaisen koulutuksen saamisessa muualla Kanadassa ja yhteisössä.
                                                XI artikla
                                        Sovellettava lainsäädäntö
   1.       Tässä sopimuksessa määrätyn yhteistyön on oltava Kanadassa, Euroopan unionissa
            ja yhteisössä voimassa olevien lakien ja määräysten sekä sopimuspuolten tekemien
            kansainvälisten sopimusten mukaista. Yhteisön osalta sovellettavaan lainsäädäntöön
            kuuluu Euratomin perustamissopimus ja siihen perustuva johdettu oikeus.
   2.       Kumpikin sopimuspuoli on vastuussa toiselle sen varmistamisesta, että tämän
            sopimukset määräykset hyväksyvät ja niitä noudattavat Kanadassa kaikki sen
            valtionyritykset ja kaikki sen lainkäyttövaltaan kuuluvat henkilöt ja yhteisössä kaikki
            yhteisöön sijoittautuneet henkilöt, joille on annettu valtuutus tämän sopimuksen
            mukaisesti.
FI                                                  14                                              FI
 ---pagebreak---    3.      Tässä sopimuksessa mainittujen IAEA:n INFCIRC- ja muiden asiakirjojen tarkistetut
           versiot otetaan huomioon, ja ne tulevat sovellettaviksi, kun sopimuspuolet niin
           sopivat.
                                             XII artikla
                                   Neuvottelu- ja välimiesmenettely
   1.      Sopimuspuolten edustajat tapaavat kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä
           tarpeen mukaan neuvotellakseen tämän sopimuksen soveltamista koskevista
           kysymyksistä, valvoakseen sopimuksen toimivuutta ja keskustellakseen sopimusta
           täydentävistä yhteistyöjärjestelyistä. Neuvottelut voidaan toteuttaa myös
           kirjeenvaihtona.
   2.      Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat erimielisyydet, joita ei
           voida ratkaista neuvottelemalla tai muulla sopimuspuolten välisellä menettelyllä,
           annetaan jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä kolmesta välimiehestä
           koostuvan välitystuomioistuimen käsiteltäväksi. Kumpikin sopimuspuoli nimeää
           yhden välimiehen, ja näin nimetyt kaksi välimiestä valitsevat kolmannen, joka ei ole
           kummankaan sopimuspuolen kansalainen ja toimii välitystuomioistuimen
           puheenjohtajana. Jos 30 päivän kuluessa välimiespyynnöstä jompikumpi
           sopimuspuolista ei ole nimennyt välimiestä, toinen sopimuspuoli voi pyytää
           Kansainvälisen tuomioistuimen presidenttiä nimeämään välimiehen sopimuspuolelle,
           joka ei ole nimennyt välimiestä. Jos kolmatta välimiestä ei ole valittu 30 päivän
           kuluessa molempien sopimuspuolten välimiesten nimittämisestä, kumpi tahansa
           sopimuspuoli voi pyytää Kansainvälisen tuomioistuimen presidenttiä nimeämään
           kolmannen välimiehen. Päätösvaltaisuus saavutetaan tuomioistuimen jäsenten
           enemmistöllä, ja kaikki päätökset tehdään kaikkien välitystuomioistuimen jäsenten
           äänten enemmistöllä. Tuomioistuin määrää noudatettavasta välimiesmenettelystä.
           Tuomioistuimen päätökset ovat molempia sopimuspuolia velvoittavia, ja niiden on
           pantava päätökset täytäntöön. Välimiehille maksettava korvaus määritetään samoin
           perustein kuin Kansainvälisen tuomioistuimen ad hoc -tuomareiden korvaus.
                                             XIII artikla
                                          Liitteiden asema
   Tämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta. Niitä voidaan muuttaa tätä
   sopimusta muuttamatta siten, että Kanadan hallitus ja Euroopan komissio hyväksyvät
   muutoksen kirjallisesti.
                                             XIV artikla
                                   Voimaantulo ja voimassaoloaika
   1.      Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona kumpikin sopimuspuoli on ilmoittanut
           kirjallisesti, että sopimuksen voimaansaattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on
           saatettu päätökseen.
   2.      Tämä sopimus on voimassa kymmenen vuotta. Tämän jälkeen sopimuksen
           voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä viisi vuotta kerrallaan, jollei jompikumpi
FI                                                15                                             FI
 ---pagebreak---              sopimuspuoli ilmoita toiselle sopimuspuolelle viimeistään kuusi kuukautta ennen
             tällaisen jatketun voimassaoloajan päättymistä aikomuksestaan sanoa sopimus irti.
   3.        Jos jompikumpi sopimuspuoli tai yhteisön jäsenvaltio rikkoo tämän sopimuksen
             keskeisiä määräyksiä, toinen sopimuspuoli voi ilmoittamalla asiasta kirjallisesti
             keskeyttää tai lopettaa osittain tai kokonaan tähän sopimukseen perustuvan
             yhteistyön. Ennen kuin kumpikaan sopimuspuoli ryhtyy asiassa toimiin,
             sopimuspuolten on neuvoteltava päästäkseen yhteisymmärrykseen siitä, mitä
             korjaavia toimenpiteitä on toteutettava ja millä aikataululla. Toimiin ryhdytään
             ainoastaan, jos sovittuja toimenpiteitä ei ole toteutettu sovitun ajan kuluessa tai, jos
             yhteisymmärrykseen ei ole päästy, kun sopimuspuolten määrittämä aika on kulunut.
   4.        Tämä sopimus korvaa sopimuspuolten 6 päivänä lokakuuta 1959 allekirjoittaman
             sopimuksen2, jota on muutettu vuosina 1959, 1978, 1981, 1985 ja 1991.
   Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin,
   italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin,
   saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti
   on yhtä todistusvoimainen.
   TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat
   allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
   Euroopan atomienergiayhteisön puolesta        Kanadan hallituksen puolesta
   2
           EYVL 1165/59.
FI                                                 16                                                 FI
 ---pagebreak---                                           LIITE A.1 – Laitteet
   1.       Ydinreaktorit ja niitä varten erityisesti suunnitellut ja valmistetut laitteet ja
            komponentit
   1.1.     Täydelliset ydinreaktorit
   1.2.     Ydinreaktoriastiat
   1.3.     Ydinreaktorin polttoaineen lataus- ja poistolaitteet
   1.4.     Ydinreaktorin säätösauvat ja -laitteet
   1.5.     Ydinreaktorin paineputket
   1.6.     Sirkoniumputket
   1.7.     Primaarijäähdytepumput
   1.8.     Ydinreaktorin sisäosat
   1.9.     Lämmönvaihtimet
   1.10.    Neutroni-ilmaisimet ja neutronien mittauslaitteet
   2.       Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelyyn tarkoitetut laitokset ja
            erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet
   2.1.     Säteilytetyn polttoaine-elementin paloittelukoneet
   2.2.     Liuotusastiat
   2.3.     Liuotinuuttimet ja liuotinuuttolaitteet
   2.4.     Kemikaalien säilytys- tai varastointiastiat
   3.       Ydinreaktorien polttoaine-elementtien valmistukseen              tarkoitetut   laitokset  ja
            erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet
   4.       Luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden
            isotooppien erottamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai
            valmistetut laitteet, lukuun ottamatta analyyttisia laitteita
   4.1.     Kaasusentrifugit ja kokoonpanot sekä komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai
            valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa
   4.1.1.   Pyörivät osat
   4.1.2.   Staattiset osat
   4.2. Kaasusentrifugirikastuslaitoksia varten           erityisesti   suunnitellut   tai   valmistetut
   apujärjestelmät, -laitteet ja -komponentit
FI                                                   17                                                  FI
 ---pagebreak---    4.2.1. Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät
   4.2.2. Jako- ja kokoojaputkijärjestelmät
   Erityisesti suunnitellut tai valmistetut putkijärjestelmät sekä jako- ja kokoojajärjestelmät
   UF6:n käsittelemiseksi sentrifugikaskadeissa
   4.2.3 Erityiset sulku- ja säätöventtiilit
   4.2.4. UF6-massaspektrometrit/ionilähteet
   4.2.5. Taajuusmuuntimet
   4.3. Kokoonpanot tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi
   kaasudiffuusiorikastuksessa
   4.3.1. Kaasudiffuusiosulut
   4.3.2. Diffuusioyksikön kotelot
   4.3.3. Kompressorit ja kaasupuhaltimet
   4.3.4. Pyörimisakselien tiivisteet
   4.3.5. Lämmönvaihtimet UF6:n jäähdyttämiseksi
   4.4. Kaasudiffuusiorikastuslaitoksia varten          erityisesti  suunnitellut   tai  valmistetut
   apujärjestelmät, -laitteet ja -komponentit
   4.4.1. Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät
   Erityisesti suunnitellut tai valmistetut prosessijärjestelmät, jotka voivat toimia 300 kPa:n (45
   psi) tai sitä pienemmässä paineessa
   4.4.2. Jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät
   4.4.3. Tyhjöjärjestelmät
   4.4.4. Erityiset sulku- ja säätöventtiilit
   4.4.5. UF6-massaspektrometrit/ionilähteet
   4.5. Aerodynaamisia rikastuslaitoksia varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut
   järjestelmät, laitteet ja komponentit
   4.5.1. Erotussuuttimet
   4.5.2. Pyörreputket
   4.5.3. Kompressorit ja kaasupuhaltimet
   4.5.4. Pyörimisakselien tiivisteet
FI                                                 18                                                FI
 ---pagebreak---    4.5.5. Kaasun jäähdytykseen tarkoitetut lämmönvaihtimet
   4.5.6. Erotuslaitekotelot
   4.5.7. Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät
   4.5.8. Jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät
   4.5.9. Tyhjöjärjestelmät ja pumput
   4.5.10. Erityiset sulku- ja säätöventtiilit
   4.5.11. UF6-massaspektrometrit/ionilähteet
   4.5.12. UF6:n ja kantokaasun erotusjärjestelmät
   4.6. Kemialliseen vaihtoon tai ioninvaihtoon perustuvissa rikastuslaitoksissa käytettävät
   erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät, laitteet tai komponentit
   4.6.1. Neste-neste-vaihtopylväät (kemiallinen vaihto)
   4.6.2. Neste-neste-keskipakouuttolaitteet (kemiallinen vaihto)
   4.6.3. Uraanin pelkistysjärjestelmät ja laitteet (kemiallinen vaihto)
   4.6.4. Syötön valmistelujärjestelmät (kemiallinen vaihto)
   4.6.5. Uraanin hapetusjärjestelmät (kemiallinen vaihto)
   4.6.6. Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit tai adsorbentit (ioninvaihto)
   4.6.7. Ioninvaihtopylväät (ioninvaihto)
   4.6.8. Ioninvaihtotakaisinvirtausjärjestelmät (ioninvaihto)
   4.7. Lasertekniikkaan perustuvassa rikastuslaitoksessa käytettävät erityisesti suunnitellut tai
   valmistetut järjestelmät, laitteet tai komponentit
   4.7.1. Uraanin höyrystysjärjestelmät (AVLIS)
   4.7.2. Sulan uraanimetallin käsittelyjärjestelmät (AVLIS)
   4.7.3. Uraanimetallituotteen ja -jätteen keräyskokoonpanot (AVLIS)
   4.7.4. Erotusyksikön kotelot (AVLIS)
   4.7.5. Ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet (MLIS)
   4.7.6. Uraanipentafluoridin kerääjät (MLIS)
   4.7.7. UF6- ja kantokaasukompressorit (MLIS)
   4.7.8. Pyörimisakselien tiivisteet (MLIS)
FI                                                   19                                            FI
 ---pagebreak---    4.7.9. Fluorausjärjestelmät (MLIS)
   4.7.10. UF6-massaspektrometrit/ionilähteet (MLIS)
   4.7.11. Syöttöjärjestelmät sekä tuotteen ja jätteen poistojärjestelmät (MLIS)
   4.7.12. UF6- ja kantokaasun erotusasemat (MLIS)
   4.7.13. Laserjärjestelmät (AVLIS, MLIS ja CRISLA)
   4.8. Plasmaerotusrikastuslaitoksissa käytettävät erityisesti suunnitellut tai valmistetut
   järjestelmät, laitteet ja komponentit
   4.8.1. Mikroaaltoteholähteet ja antennit
   Ionien tuottamista tai kiihdyttämistä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut
   mikroaaltoteholähteet ja antennit
   4.8.2. Ionien virityskelat
   4.8.3. Uraaniplasman synnyttämiseen soveltuvat järjestelmät
   4.8.4. Sulan uraanimetallin käsittelyjärjestelmät
   4.8.5. Uraanimetallituotteen ja -jätteen keräyskokoonpanot (AVLIS)
   4.8.6. Erotusyksikön kotelot
   4.9. Sähkömagneettisissa rikastuslaitoksissa käytettävät erityisesti suunnitellut tai valmistetut
   järjestelmät, laitteet ja komponentit
   4.9.1. Sähkömagneettiset isotooppierotuslaitteet
   4.9.2. Korkeajänniteteholähteet
   4.9.3. Magneettiteholähteet
   5. Raskaan veden, deuteriumin ja deuteriumyhdisteiden tuotanto- tai konsentrointilaitokset ja
   sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet
   5.1. Vesi-rikkivety-erotuslaitokset
   5.2. Puhaltimet ja kompressorit
   5.3. Ammoniakki-vety-erotuslaitokset
   5.4. Tornien sisällä olevat laitteet ja vaihepumput
   5.5. Ammoniakin krakkauslaitteet
   5.6. Infrapuna-absorptionalysaattorit
   5.7. Katalyyttipolttimet
FI                                                   20                                              FI
 ---pagebreak---    5.8. Täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit, joilla parannetaan raskaan veden laatua
   6. Laitokset, jotka on tarkoitettu uraanin ja plutoniumin muuntamiseen polttoaine-elementtien
   valmistusta varten sekä uraanin isotooppien erottamiseen edellä 4 ja 5 kohdan mukaisesti,
   sekä erityisesti tätä varten suunnitellut tai valmistellut laitteet
   6.1. Uraanin konversiolaitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet
   6.1.1. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät uraanimalmikonsentraattien
   muuntamiseksi UO3:ksi
   6.1.2. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO3:n muuntamiseksi UF6:ksi
   6.1.3. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO3:n muuntamiseksi UO2:ksi
   6.1.4. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO2:n muuntamiseksi UF4:ksi
   6.1.5. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF4:n muuntamiseksi UF6:ksi
   6.1.6. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF4:n muuntamiseksi metalliseksi
   uraaniksi
   6.1.7. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF6:n muuntamiseksi UO2:ksi
   6.1.8. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF6:n muuntamiseksi UF4:ksi
   6.1.9. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO2:n muuntamiseksi UCl4:ksi
   6.2. Plutoniumin konversiolaitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut
   laitteet
   6.2.1. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät plutoniumnitraatin muuntamiseksi
   oksidiksi
   6.2.2. Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät plutoniummetallin tuottamiseksi
FI                                                   21                                              FI
 ---pagebreak---                             LIITE A.2 – Täydelliset laitokset
   1. Ydinreaktorit;
   2. Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelyyn tarkoitetut laitokset;
   3. Ydinreaktorien polttoaine-elementtien valmistukseen tarkoitetut laitokset;
   4. Luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden
      isotooppien erottamiseen tarkoitetut laitokset;
   5. Raskaan      veden,     deuteriumin     ja    deuteriumyhdisteiden        tuotanto- tai
      konsentrointilaitokset;
   6. Plutoniumin konversiolaitokset.
FI                                          22                                                FI
 ---pagebreak---                                        LIITE B – Jälleenkäsittely
   Jäljempänä esitettyjä suuntaviivoja olisi sovellettava jälleenkäsittelyyn ja plutoniumin
   varastointiin ja käyttöön:
   (a)      Jälleenkäsittelyä ja plutoniumin varastointia ja käyttöä suunnittelevan sopimuspuolen
            olisi oltava jatkuvasti sitoutunut ydinaseiden leviämisen estämiseen.
   (b)      Kaikkiin ydinaineisiin, jotka kuuluvat rauhanomaista käyttöä koskevan sitoumuksen
            piiriin ja jotka sijaitsevat jälleenkäsittelyyn ja plutoniumin varastointiin ja käyttöön
            käytettävissä laitoksissa, olisi sovellettava IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa.
   (c)      Kaikkiin ydinaineisiin, jotka kuuluvat rauhanomaista käyttöä koskevan sitoumuksen
            piiriin ja jotka sijaitsevat jälleenkäsittelyyn ja sitä seuraavaan varastointiin ja
            käyttöön käytettävissä laitoksissa, mukaan lukien kuljetus, olisi sovellettava
            asianmukaisia turvajärjestelyjä.
   (d)      Sopimuspuolten välillä olisi oltava molempia               tyydyttävät   ilmoituksiin  ja
            aineraportteihin sovellettavat menettelyt.
   (e)      Tällaisia toimintoja suunnittelevan sopimuspuolen olisi toimitettava kuvaus
            nykyisestä ja suunnitellusta ydinenergiaohjelmasta, mukaan lukien yksityiskohtaiset
            tiedot jälleenkäsittelyn ja plutoniumin varastoinnin ja käytön kannalta
            merkityksellisestä poliittisesta, oikeudellisesta ja sääntelykehyksestä.
   (f)      Sopimuspuolten olisi sovittava säännöllisistä ja oikea-aikaisista neuvotteluista, joissa
            muun muassa päivitetään näiden suuntaviivojen e kohdan mukaisesti toimitettavat
            tiedot ja otetaan mahdollisimman laajasti huomioon kaikki ydinenergiaohjelman
            merkittävät muutokset.
   (g)      Suunniteltua jälleenkäsittelyä ja plutoniumin varastointia olisi jatkettava vain niin
            kauan kuin kyseisen sopimuspuolen sitoumus ydinaseiden leviämisen estämiseen
            säilyy muuttumattomana ja näiden suuntaviivojen f kohdassa tarkoitettua
            säännöllisiin ja oikea-aikaisiin neuvotteluihin liittyvää sitoumusta noudatetaan.
FI                                                  23                                                FI
 ---pagebreak---                     LUONNOS: YHTEISESTI HYVÄKSYTTY PÖYTÄKIRJA
   Allekirjoittaneet kirjaavat täten yhteisymmärryksessä Kanadan hallituksen ja Euroopan
   atomienergiayhteisön välisen […]ssa allekirjoitetun ydinenergian rauhanomaista käyttöä
   koskevan yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, yhteydessä seuraavat näkökohdat:
   (1)      Sopimuksen IV artiklan 3 kohdan määräysten osalta vahvistetaan, että niitä
            sovelletaan ainoastaan teknologian siirtoihin Kanadan ja sellaisten yhteisön
            jäsenvaltioiden välillä, jotka ovat ilmaisseet halukkuutensa ottaa tällaiset siirrot
            sopimuksen piiriin ja jotka luetellaan tämän yhteisesti sovitun pöytäkirjan liitteessä.
   (2)      Sopimuksen IV artiklan 5 kohdan i alakohdan määräysten osalta sopimuspuolet
            ymmärtävät, että sopimuspuolten tarkoituksena on kohdella ulkomailta peräisin
            olevia, liitteen A.2 mukaisissa täydellisissä laitoksissa tuotettuja tai prosessoituja
            toisen sopimuspuolen toimittamia ydinaineita ja muita kuin ydinaineita sopimuksen
            velvoitteiden ja erityisesti V artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaisten kirjanpito- ja
            raportointivelvoitteiden mukaisesti.
   (3)      Sopimuksen IV artiklan 5 kohdan ii alakohdan soveltamiseksi sopimuspuolet
            haluavat korostaa, että ”muilla kuin ydinaineilla” tarkoitetaan sellaisia muita kuin
            ydinaineita, joita toimitetaan merkittäviä määriä toiselle sopimuspuolelle
            käytettäväksi hidastinaineena.
   (4)      Sopimuksen liitteessä A.2 olevan luettelon osalta vahvistetaan, että sitä ei sovelleta
            liitteessä A.1 lueteltujen laitteiden siirtoihin ja että liitteessä A.2 olevan luettelon
            ainoa tarkoitus liittyy IV artiklan 5 kohdan i ja iii alakohdan soveltamiseen, joka
            rajoittuu täydellisiin laitoksiin.
   Allekirjoitettu Brysselissä […]
   Euroopan atomienergiayhteisön puolesta         Kanadan hallituksen puolesta
   LIITE
   Luettelo EU:n jäsenvaltioista, jotka ovat ilmaisseet halukkuutensa ottaa teknologian siirrot
   sopimuksen piiriin.
FI                                                 24                                                FI


title: Neuvoston suositus, annettu 17 päivänä helmikuuta 2015 , Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2013

text:
               24.2.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 66/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 17 päivänä helmikuuta 2015,
   Euroopan kehitysrahaston (kahdeksas EKR) toimien toteuttamisen osalta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 2013
   (2015/C 66/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT–ETY-yleissopimuksen (1), jota on muutettu Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella (2),
   ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen neljännen AKT–EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta (3), jäljempänä ’sisäinen sopimus’, jolla on muun muassa perustettu kahdeksas Euroopan kehitysrahasto (kahdeksas EKR), ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon neljänteen AKT–EY-yleissopimukseen perustuvaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovellettavan 16 päivänä kesäkuuta 1998 annetun varainhoitoasetuksen 98/430/EY (4) ja erityisesti sen 66–74 artiklan,
   on tutkinut kahdeksannen EKR:n toimiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 2013, ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2013 sekä mainittuun vuosikertomukseen sisältyvät komission vastaukset (5),
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n varainhoidosta.

               (2)

               Komissio on toteuttanut kahdeksannen EKR:n toimet varainhoitovuoden 2013 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,

         SUOSITTAA, että Euroopan parlamentti myöntää komissiolle vastuuvapauden kahdeksannen EKR:n toimien toteuttamisen osalta varainhoitovuodelta 2013.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. REIRS

      (1)  EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUVL C 398, 12.11.2014, s. 289.


title: Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2010

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006SC0022

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Neuvoston lausunto Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2010  /* SEK/2006/0022 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.1.2006SEK(2006) 22 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2010(komission esittämä)PERUSTELUTTaustaaHeinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Tanska toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa lokakuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 1 päivänä joulukuuta 1998 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous-ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.Komissio on tutkinut Tanskan viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.Arviointi1.  Tanska toimitti 30 päivänä marraskuuta 2005 komissiolle vuoden 2005 tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuoteen 2010 ulottuvan ajanjakson. Ohjelma perustuu Tanskan valtiopäivien 14 päivänä joulukuuta hyväksymään vuoden 2006 talousarvioesitykseen. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava. Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (etenkin ennusteet maailman ja EU:n BKT:n kasvusta puuttuvat joiltakin vuosilta). Tanskan ohjelmassa ei myöskään määritetä keskipitkän aikavälin tavoitetta käytännesääntöjen edellyttämällä tavalla.2.  BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon arvioidaan kasvavan 2,4 prosentin vauhtia vuosina 2005 ja 2006, koska kotimaisen kysynnän ja etenkin yksityisen kulutuksen ennustetaan kasvavan edelleen voimakkaasti. Teknisistä syistä oletetaan, että BKT kasvaa vuosina2007–2008 huomattavasti vähemmän. Tämän jälkeisellä ohjelmakauden loppujaksolla kasvun oletetaan olevan noin 2 prosenttia vuodessa. Ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario vastaa vuoteen 2006 asti pääpiirteissään komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa esittämää arviota ja perustuu yleisesti ottaen varovaisiin oletuksiin. Etenkin vuosia 2007 ja 2008 koskevat kasvunäkymät ovat maltillisia, ja kasvu on oletusten mukaan vähäisempää kuin komission yksiköiden arvioima potentiaalinen kasvu. Inflaatiopaineet pysyvät tarkistetun ohjelman mukaan melko vähäisinä, mikä vaikuttaa realistiselta.3.  Sen jälkeen kun ERM II -valuuttakurssimekanismi luotiin 1 päivänä tammikuuta 1999, Tanskan kruunun kurssiin ei ole kohdistunut jännitteitä. Kruunun kurssi on poikennut keskuskurssista huomattavasti virallista vaihteluväliä vähemmän, ja korkoero euroalueen lyhyisiin korkoihin on pysynyt pienenä. Tämä kuvastaa luottamusta kiinteään valuuttakurssiin perustuvaan järjestelmään. Talouspolitiikalla varmistetaan edelleen se, että pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto säilyy pienenä. Valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuottoero Tanskan ja euroalueen välillä on supistunut lähes nollaan peruspisteeseen ja on ajoittain ollut myös hieman nollan alapuolella.4.  Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta ja menojen kasvu on ollut maltillista.5.  Keskipitkän aikavälin finanssipoliittisella strategialla pyritään säilyttämään suuri perusylijäämä koko ohjelmakauden, jotta voitaisiin varmistaa velkasuhteen nopea supistuminen. Strategia perustuu menojen kasvun hillitsemiseen. Tavoitteena on, että reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvu pidetään 0,5 prosentissa, verojen jäädytystä jatketaan ja paikallishallinnolta edellytetään myös vastaisuudessa talouden tasapainoa. Uusimmassa tarkistuksessa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä supistuu vuoden 2005 ennätyksellisestä 3,6 prosentista suhteessa BKT:hen siten, että se on hieman yli 3 prosenttia vuosina 2006 ja 2007. Tämän jälkeen ylijäämä supistuu edelleen hieman ja on ohjelmakauden lopulla 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (vuoden 2005 ennätyksellinen ylijäämä johtui poikkeuksellisista tekijöistä, kuten eläkerahastojen tuottoverosta sekä öljyyn ja kaasuun liittyvistä toimista). Perusylijäämä kehittyy ohjelmakauden kuluessa vastaavalla tavalla. Se supistuu ohjelmakaudella 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (tai 1 prosenttiyksikön, jos vertailussa ei oteta huomioon vuoden 2005 poikkeuksellisen suurta ylijäämää). Sekä meno- että tulosuhde supistuvat vähitellen ennustejaksolla. Tämä on seurausta verotulojen vähenemisestä (joka puolestaan on osittain seurausta verojen jäädyttämisestä), reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvun rajoittamisesta 0,5 prosenttiin ja korkorasituksen vähenemisestä. Kun uutta tarkistusta verrataan edelliseen tarkistukseen, voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema kehittyy uuden tarkistuksen mukaan suunniteltua suotuisammin makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana. Tanska soveltaa siirtymäaikaa täytäntöönpannessaan 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyä Eurostatin päätöstä, joka koskee toiseen pilariin kuuluvien rahastoitujen eläkejärjestelmien luokittelua. Kyseisen päätöksen täytäntöönpanon arvioidaan heikentävän julkisen talouden rahoitusasemaa vuosittain noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen.6.  Laskelmat, joita komission yksiköt ovat tehneet ohjelman perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen, osoittavat, että rakenteellinen ylijäämä (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutukset) supistuu vuonna 2005 saavutetusta huipusta (3 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen) noin 2 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, minkä jälkeen se kasvaa jälleen 3 ¼ prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema heikkenee vuodesta 2005 vuoteen 2006, ja tuotantokuilu kääntyy vuoden 2005 hieman negatiivisesta kuilusta juuri ja juuri positiiviseksi vuonna 2006. Tämä on seurausta pääasiassa siitä, että tulojen, jotka olivat poikkeuksellisen suuret vuonna 2005, odotetaan normalisoituvan vuonna 2006.7.  Ohjelman tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema (jossa on otettu huomioon edellä mainitun Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa sovellettavan siirtymäajan vaikutus) on ohjelmakaudella 1 ½–2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseinen rahoitusasema katsotaan tässä arviossa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi.8.  Ohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu rahoitusasema ylittää vähimmäisvaatimuksena olevan viitearvon (alijäämä, joka on arviolta noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), joten sen saavuttamisella voidaan todennäköisesti turvata varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää ei synny. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty huomattavasti vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelmassa todetaan, että keskipitkän aikavälin tavoite on määritetty vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista tavoitetta vaativammaksi, koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle halutaan luoda vakaa pohja velkaa nopeasti vähentämällä.9.  Kaiken kaikkiaan tarkistettuun ohjelmaan sisältyviin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että BKT voi kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on teknisistä syistä arvioitu olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy.10.  Julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia riittää varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään selvästi koko ohjelmakauden ajan. Strategia tarjoaa myös varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo saavuttaneet keskipitkän aikavälin tavoitteensa, olisi vältettävä myötäsyklistä politiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina. Tältä osin voidaan todeta, että rakenteellinen rahoitusasema heikkenee 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina2005–2010. Vuosina 2005–2006 pudotus on 0,8 prosenttiyksikköä samalla kun pieni negatiivinen tuotantokuilu kääntyy juuri ja juuri positiiviseksi. Kun otetaan huomioon vuonna 2005 kertyneet poikkeuksellisen suuret tulot, vuoden 2006 talousarvioesitys sekä tuotantokuilujen laskentaan liittyvät epävarmuustekijät, Tanskan finanssipolitiikkaa ei voitane luonnehtia myötäsykliseksi.11.  Toiseen pilariin kuuluvat rahastoivat eläkejärjestelmät luokitellaan uudelleen keväästä 2007 lähtien (jolloin luokittelusta maaliskuussa 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanolle säädetty siirtymäaika päättyy). Tämä ei kuitenkaan olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja että julkista taloutta koskeva strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.12.  Bruttovelka on 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten bruttovelkasuhde on huomattavasti pienempi kuin perustamissopimuksessa viitearvoksi asetettu 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen ennustetaan tarkistetussa ohjelmassa supistuvan ohjelmakaudella edelleen siten, että se on 21 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Velka supistuu näin edellisessä tarkistuksessa ennustettua nopeammin, mikä on pääasiassa seurausta suuremmista perusjäämistä.13.  Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon, ja sen ennustetaan säilyvän viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen erittäin edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit voidaan pitää vähäisinä.14.  Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä.15.  Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja ii) julkisen sektorin tehokkuutta on parannettava. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.16.  Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOTanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2010EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[3] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:17.  Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2010. Ohjelma vastaa rakenteeltaan pääpiirteissään mallia, jota vakaus- ja lähentymisohjelmien olisi uusien käytännesääntöjen mukaan noudatettava. Ohjelmasta puuttuu kuitenkin joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja, jotka olisi uusien käytännesääntöjen mukaan annettava (etenkin ennusteet maailman ja EU:n BKT:n kasvusta puuttuvat joiltakin vuosilta). Tanskan ohjelmassa ei myöskään määritetä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta käytännesääntöjen edellyttämällä tavalla.18.  BKT:n kasvu on viime vuosikymmenellä ollut keskimäärin noin 2 prosenttia, ja inflaatio on pääosin vastannut euroalueen inflaatiota. Työllisyyden kasvu on viime vuosina voimistunut, ja työttömyys on lähellä viime vuosikymmenen alhaisinta tasoa. Kokonaistuotannon kasvu on ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan 2,4 prosenttia vuonna 2006 ja keskimäärin 1,6 prosenttia tämän jälkeisellä ohjelmakaudella. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella pohjautuvan maltillisiin oletuksiin etenkin vuosien 2007 ja 2008 osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.19.  Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Tanskan vuoden 2004 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Kyseisen ohjelman mukaan tavoitteena oli, että vuoden 2005 talousarvion toteuttamisen tuloksena saavutetaan julkisen talouden ylijäämä, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt toimitetussa uudessa tarkistuksessa ennustetaan, että ylijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen BKT:n kasvunäkymien säilyessä lähes ennallaan. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tuloja on saatu odotettua enemmän etenkin eläkerahastojen tuottoveron sekä öljyn ja kaasun hyödyntämisen ansiosta, ja menojen kasvu on ollut maltillista.20.  Finanssipolitiikan strategialla pyritään säilyttämään rakenteellinen ylijäämä, joka on ohjelmakaudella keskimäärin 1 ½–2 ½ prosenttia, jotta talous voitaisiin säilyttää vakaalla pohjalla väestön ikääntymisestä huolimatta. Tämä merkitsee velkasuhteen merkittävää supistamista. Strategia perustuu menojen hillintään. Tavoitteena on, että reaalisen julkisen kulutuksen vuosikasvu pidetään 0,5 prosentissa, verojen jäädytystä jatketaan ja paikallishallinnolta edellytetään myös vastaisuudessa talouden tasapainoa. Tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistuu siten, että se on 3,1 prosenttia vuonna 2006 ja 3,2 prosenttia vuonna 2007. Tämän jälkeen ylijäämä supistuu ennusteen mukaan edelleen hieman ja on ohjelmakauden lopulla 2,9 prosenttia. Julkisen talouden ylijäämät on uusimmassa tarkistetussa ohjelmassa arvioitu huomattavasti suuremmiksi kuin edellisessä tarkistuksessa, kun taas arviot BKT:n kasvusta ovat säilyneet lähes ennallaan.21.  Ohjelman tavoitteena on, että rakenteellinen rahoitusasema (jossa on otettu huomioon edellä mainitun Eurostatin päätöksen täytäntöönpanossa sovellettavan siirtymäajan vaikutus) on ohjelmakaudella 1 ½–2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseinen rahoitusasema katsotaan tässä arviossa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi. Rakenteellinen ylijäämä (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) supistuu vuonna 2005 saavutetusta huipusta (3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) noin 2 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006, minkä jälkeen se palautuu jälleen 3 ¼ prosenttiin. Vuonna 2006 pudotus on kuitenkin 0,8 prosenttiyksikköä. Tämä johtuu siitä, että eläkerahastoista odotettavat verotulot, jotka olivat poikkeuksellisen suuret vuonna 2005, normalisoituvat.22.  Koska ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi katsottava rahoitusasema ylittää vaaditun vähimmäistason (alijäämä, joka on arviolta noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen), sen saavuttamisella voitaneen turvata varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, että liiallista alijäämää ei synny. Tavoitteen asianmukaisuudesta voidaan todeta, että ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty huomattavasti vaativammaksi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelmassa todetaan, että tavoite on määritetty vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista tavoitetta vaativammaksi, koska julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle halutaan luoda vakaa pohja velkaa nopeasti vähentämällä.23.  Kaiken kaikkiaan julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan positiivisia. Tämä johtuu etenkin siitä, että BKT saattaa kasvaa odotettua enemmän, koska kasvun on teknisistä syistä arvioitu olevan suhteessa vähäistä vuosina 2007 ja 2008. Näin ollen BKT voi edellä mainittuina vuosina kasvaa ennustettua enemmän ja julkisen talouden toteutuma olla ennustettua parempi. Ennusteisiin sisältyy kuitenkin myös negatiivinen riski, joka liittyy siihen, saavutetaanko reaalisen julkisen kulutuksen kasvun rajoittamiseen tähtäävä tavoite, johon ei aikaisempina vuosina ole aina johdonmukaisesti päästy.24.  Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Lisäksi kun otetaan huomioon se, että vuoden 2005 arvioitu ylijäämä on poikkeuksellisen suuri, ohjelman mukainen finanssipoliittinen viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen myös siksi, että politiikka ei ole myötäsyklistä taloudellisesti hyvinä aikoina. Toiseen pilariin kuuluvien rahastoivien eläkejärjestelmien uudelleenluokittelu vuoden 2007 keväästä alkaen (jolloin luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa varten säädetty siirtymäaika päättyy) supistaa Tanskan ylijäämiä noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen vuosittain, mutta ei olennaisesti muuta tässä esitettyä arviota. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja että julkista taloutta koskeva strategia tarjoaa hyvän esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.25.  Julkisen velan arvioidaan olevan 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, joten velkasuhde on huomattavasti pienempi kuin sille perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 14 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.26.  Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Tanskassa olevan vähäinen riski julkisen talouden kestävyyden kannalta. Bruttovelka on tällä hetkellä selvästi alle 60 prosentin viitearvon, ja sen ennustetaan säilyvän viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja jolla pyritään näin muun muassa hallitsemaan eläkemenoja ja kerryttämään varoja, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden pitkän aikavälin näkymiin. Tämänhetkinen erittäin edullinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat ovat lisäksi sellaisia, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit voidaan pitää vähäisinä[4].27.  Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005–2010 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Tanska pysyy keskipitkän aikavälin tavoitteessaan. Se ei kuitenkaan ole esitellyt uusia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saavuttaa oletettu työllisyyden kasvu. Tavoitteena on, että työllisten osuus työvoimasta kasvaa lähes 2 prosenttia vuoteen 2010 mennessä.28.  Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Tanskan kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa, jonka Tanska toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, korostetaan, että työvoiman tarjontaa on parannettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi ja julkisen sektorin tehokkuutta lisättävä. Kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Lähentymisohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |BKT:n määrä (muutos, %) | LO marraskuu 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |KOM marraskuu 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |YKHI-inflaatio (%) | LO marraskuu 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM marraskuu 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | tieto puuttuu | 1,6 |Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |KOM marraskuu 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | tieto puuttuu | -0,4 |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |KOM marraskuu 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |KOM marraskuu 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | tieto puuttuu | 4,4 |Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | tieto puuttuu | 2,3 |Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |KOM marraskuu 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |KOM marraskuu 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |LO marraskuu 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |Huom. 1Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Jos päätöksen vaikutus otetaan huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 1,3 prosenttia vuonna 2004, 2,7 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007, 1,7 prosenttia vuonna 2008 ja 1,9 prosenttia vuonna 2009 ja julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 43,5 prosenttia vuonna 2004, 36,8 prosenttia vuonna 2005, 32,9 prosenttia vuonna 2006, 30,1 prosenttia vuonna 2007, 27,7 prosenttia vuonna 2008 ja 22,7 prosenttia vuonna 2010. 2Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 3(Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). 5Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005 sekä 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). 6Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2004, 2,1 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006 ja 2,1 prosenttia vuonna 2007. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessahttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.[3] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot sisältyvät komission yksiköiden laatimaan tekniseen arvioon, joka julkaistaan Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm