title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/46

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/08)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Kreikkaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Havaitut epätasapainot liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen pankkien taseissa ja ulkoiseen sektoriin tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on yhä heikkoa ja työttömyys korkealla.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Kreikkaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Kreikan eri alueilla erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski, mikä pahentaa pääkaupungin ja etenkin saari- ja vuoristoalueiden välisten erojen jo havaittua kasvusuuntausta, joka syveni entisestään finanssikriisin aikana. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Kreikka toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Kreikkaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

                  (12)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,5 prosenttia ylijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 4,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Alijäämän ennustetaan supistuvan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 176,6 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 188,8 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan jälleen 176,8 prosenttiin vuonna 2021. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy riskejä, kuten vireillä olevat oikeudenkäynnit ja julkisen palvelun velvoitteet. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (13)

                  Kreikka on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa tilapäinen taloudellinen tuki palkansaajille, itsenäisille ammatinharjoittajille, yksittäisille yrityksille ja tiettyjen vapaiden ammattien harjoittajille, joihin pandemia on vaikuttanut, takaisinmaksettavien ennakoiden maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on supistunut, sosiaaliturvamaksujen maksaminen niiden työntekijöiden puolesta, joiden työsopimukset on keskeytetty, verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, mukaan lukien veronmaksueriä koskevat järjestelyt, kaikkien covid-19-pandemiasta kärsivien yritysten, ammatinharjoittajien ja palkansaajien osalta ainakin kolmeksi kuukaudeksi, korkotuki pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) myönnetyille lainoille sekä terveydenhuoltomäärärahojen lisääminen. Lisäksi Kreikka on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näihin toimenpiteisiin kuuluu Kreikan kehityspankin kautta jaettava käteisvakuus, jolla tuetaan pankkien luotonantoa. Komission kevään 2020 talousennusteessa katsotaan kuitenkin, että kaikki veronmaksun lykkäykset ovat maksuvalmiustoimenpiteitä, joilla ei ole negatiivista vaikutusta julkiseen talouteen vuonna 2020. Kreikan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (14)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kreikan julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 196,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 182,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

                  (15)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Kreikka ei noudattanut velkasääntöä vuonna 2019 ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä velkakriteeriä noudatetaan, ja siihen, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu.

                  (16)

                  Kreikan oikea-aikainen reagointi covid-19-pandemiaan ja rajoitusten täytäntöönpano vaikuttavat tehokkailta toimintatavoilta, kun otetaan huomioon, että tähän mennessä todettujen infektioiden määrä on ollut melko alhainen. Covid-19-kriisin taloudellisten vaikutusten odotetaan kuitenkin olevan vakavia, sillä muihin jäsenvaltioihin verrattuna Kreikka on vahvasti riippuvainen matkailu- ja liikennealoista. Kreikka saattaa menettää suuren osan matkailualan tuloista vuoteen 2019 verrattuna. Matkailu on merkittävin osa Kreikan palveluvientiä: sen osuus on ollut 45 prosenttia. Lisäksi maailmankaupan hidastuessa pandemian vuoksi kysynnän odotetaan vähenevän myös merenkulkualalla, jonka osuus on 40 prosenttia maan palveluviennistä. Kotimaisen kysynnän odotetaan supistuvan merkittävästi eristystoimenpiteiden, käytettävissä olevien tulojen pienenemisen ja työttömyyden kasvun vuoksi.

                  (17)

                  Covid-19-epidemian puhjettua Kreikka käynnisti kansallisen pandemiasuunnitelmansa ja otti nopeasti käyttöön ennennäkemättömiä toimenpiteitä, kuten tiukan karanteenin ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet erityisesti sellaisten henkilöiden osalta, joiden epäillään olleen tekemisissä viruksenkantajien kanssa. Viranomaiset ovat toteuttaneet taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi useita erilaisia toimenpiteitä, joiden suuruus on jopa 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Toimenpiteisiin sisältyy finanssipoliittisia toimenpiteitä (5 % suhteessa BKT:hen), joiden nettovaikutus talousarvioon on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi myönnetään väliaikaisia veronmaksun lykkäyksiä ja liikepankeille käteisvakuuksia (1,9 % suhteessa BKT:hen), joiden turvin voitaisiin myöntää uusia lainoja, joiden suuruus voisi olla jopa 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen terveydenhuoltoala on saanut kertaluonteisen 273 miljoonan euron rahoituksen, jolla katetaan muun muassa 2 000 lisätyöntekijän palkkaaminen alalle, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden hankinnat ja tehostettu seulonta.

                  (18)

                  Jotta covid-19-pandemian hoitamista voidaan jatkaa, on parannettava terveydenhoidon kapasiteettia, saatavuutta ja selviytymiskykyä. Suorat maksut yksityisille terveydenhuoltopalveluille ja epäviralliset maksut – jotka liittyvät läheisesti sairaaloiden tehottomaan hallinnointiin – ovat edelleen korkealla tasolla. Tämä johtaa eriarvoisuuteen. Palvelujen saatavuus on edelleen ongelma, ja niiden henkilöiden osuus, jotka ovat ilmoittaneet jäävänsä vaille tarvitsemaansa terveydenhoitoa, on unionin suurimpia. Erot ovat suuria eri tuloryhmien välillä ja työllisyysasemasta riippuen. Omavastuuosuudet eivät ole olleet riittävän tarveharkintaisia heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelemiseksi. Tilannetta pahentaa usein liian kalliiden lääkkeiden ylitarjonta ja sitä kautta niiden liikakäyttö. Ongelman ratkaisemiseksi Kreikka on toteuttamassa kunnianhimoista perusterveydenhuollon uudistusta, jolla varmistetaan laadukkaiden peruspalvelujen saatavuus lyhyellä aikavälillä ja koko väestön kattava portinvartijajärjestelmä pidemmällä aikavälillä. Alustavan näytön perusteella uudistus on osoittautumassa keskeiseksi tekijäksi pyrittäessä suojelemaan kansalaisia ja rajoittamaan viruksen leviämistä: sen ansiosta voidaan varmistaa järjestelmän koko kapasiteetin käyttö potilaiden tarpeenmukaiseen hoitoon. Terveydenhuoltomenoihin on vielä löydettävä kestävä ratkaisu, sillä julkisen talouden kestävyys varmistetaan etupäässä takaisinperintäjärjestelmällä, johon kohdistuu yhä enemmän paineita riittämättömien rakennetoimenpiteiden vuoksi. Viime aikoina toteutetuista kannustavista toimista huolimatta julkisten hankintojen keskittäminen on edelleen vähäistä. Vuonna 2018 julkiset terveysmenot olivat alle unionin keskiarvon (1 % suhteessa BKT:hen), vaikka takaisinperityt määrät laskettaisiin mukaan. Terveydenhuoltojärjestelmän vaikuttavuuden, saatavuuden ja yleisen selviytymiskyvyn parantamiseksi tarvitaan lisää tehokkuutta ja rahoitusta.

                  (19)

                  Kreikassa tarvitaan toimenpiteitä, joilla voidaan lieventää covid-19-kriisistä työntekijöille ja yrityksille aiheutuvia vaikutuksia. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyyden odotetaan nousevan 19,9 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan 16,8 prosenttiin vuonna 2021. Kreikka on jo ottanut käyttöön tilapäisen järjestelmän, jolla kevennetään sellaisten yritysten työvoimakustannuksia, joiden toiminta on keskeytynyt tai kärsinyt vakavasti. Samalla sillä turvataan työsuhteet ja tarjotaan asianomaisille työntekijöille tulotukea. Kestävämpi ja joustavampi ratkaisu olisi kuitenkin kattava työajan lyhentämisjärjestely, ja viranomaiset ovatkin jo toteuttaneet toimia siihen suuntaan hyväksymällä työllisyystukijärjestelmän (SYN-ERGASIA), joka otetaan käyttöön 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän lokakuuta 2020 väliseksi ajaksi. Tällainen järjestely antaisi yrityksille mahdollisuuden lyhentää työaikaa mukautetusti sen perusteella, missä määrin niiden toiminta on rajoittunut. Samalla elinkeinoelämä pysyisi toiminnassa ja estettäisiin tilapäisten irtisanomisten muuttuminen rakenteelliseksi työttömyydeksi. Laajentamalla etätyön kaltaisia joustavia työjärjestelyjä, jotka ovat toistaiseksi olleet Kreikassa vähäisiä muihin jäsenvaltioihin verrattuna, voitaisiin turvata taloudellinen toiminta ja säilyttää työpaikat eristäytymistä ja fyysistä etäisyyttä noudatettaessa.

                  (20)

                  Covid-19-kriisi saattaa suurella osalla väestöstä jälleen pahentaa sosiaalista tilannetta ja lisätä tuloeroja. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevan väestön osuus oli Kreikassa ennen pandemian puhkeamista edelleen unionin suurimpia, ja lapset ja työikäiset olivat suuremmassa vaarassa kuin ikääntyneet. Työssäkäyvien köyhyys, pula kohtuuhintaisista asunnoista ja energiaköyhyys ovat myös olleet merkittäviä huolenaiheita. Kriisin vaikutusten lieventämiseksi on ratkaisevan tärkeää tarjota riittävä korvaus ansionmenetyksestä kaikille kriisistä kärsiville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, myös niille, joiden sosiaalinen suojelu on puutteellista. On myös tärkeää tukea heikoimmassa asemassa olevia, myös työelämän ulkopuolella olevia ja pimeää työtä tekeviä, vahvistamalla sosiaalisia turvaverkkoja. Koska on todennäköistä, että yhä useammat ihmiset jäävät turvaverkkojen varaan, on tärkeää parantaa vähimmäistoimeentulotuen riittävyyttä. Vähävaraisimpien ja heikoimmassa asemassa olevien, kuten vammaisten, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden, on voitava saada kattavasti sosiaalipalveluja. Pitkäaikaishoitopalvelut eivät myöskään ole riittävän kehittyneitä. Kreikan olisi myös edelleen edistettävä kohtuuhintaisten asuntojen saatavuutta erityisesti köyhyysvaarassa olevien kotitalouksien keskuudessa esimerkiksi ottamalla käyttöön järjestely, jolla autetaan heikommassa asemassa olevia asuntovelallisia.

                  (21)

                  Covid-19-kriisi on pysäyttänyt viime vuosina havaitun myönteisen työmarkkinakehityksen, ja työttömyyden odotetaan jälleen kasvavan. Jotta voidaan tukea työllisyyden vahvaa elpymistä kriisin jälkeen, Kreikan on saatettava päätökseen uudistuksia, joilla parannetaan työllistämistoimien, ja erityisesti koulutusohjelmien, vaikuttavuutta. Keskeistä on parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia tarjota jatkuvaa ja yksilöllistä tukea työnhakijoille. Kreikan on kiinnitettävä erityistä huomiota nuoriin ja naisiin, joihin työllistymismahdollisuuksien puute vaikuttaa muita enemmän. On myös syytä parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tukemalla niiden aktiivista ja merkityksellistä osallistumista poliittiseen päätöksentekoon, kuten sellaisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla voidaan puuttua covid-19-kriisin vaikutuksiin. Hallituksen olisi keskitettävä toimensa kaikkien kansalaisten perustaitojen parantamiseen, digitaaliset taidot mukaan lukien. Keskeistä on puuttua heikkoihin koulutustuloksiin, kehittää ammatillista koulutusta ja laajentaa aikuiskoulutusta. Jotta voidaan vähentää osaamisen kohtaanto-ongelmia ja vauhdittaa työmarkkinoiden elpymistä, on välttämätöntä parantaa koulutuksen laatua ja lisätä sen työmarkkinarelevanssia.

                  (22)

                  Kestävän maksuvalmiustuen, myös käyttöpääoman, tarjoaminen erityisesti lainojen ja takausten avulla kriisistä kärsineille yrityksille, etenkin pk- ja mikroyrityksille, on ollut hallituksen ensisijainen tavoite siitä lähtien, kun se aloitti covid-19-pandemian vastatoimet. Kreikka on tilapäisiä valtiontukipuitteita noudattaen ottanut käyttöön kolme järjestelmää yritysten likviditeetin parantamiseksi. Nämä ovat i) takaisinmaksettavat ennakot kattava järjestelmä, ii) pankkilainojen käteisvakuusjärjestelmä ja iii) nykyisten lainojen korkotukijärjestelmä. On tärkeää, että tässä prosessissa pankkisektori toteuttaa – viranomaisten tuella – välittäjän tehtäväänsä tarvittavan luottovirran ylläpitämiseksi asianmukaisen luottoriskin arvioinnin ja varovaisten luotonantokriteerien perusteella ja raportoi tarkasti mahdollisesta omaisuuserien laadun heikkenemisestä. On myös ratkaisevan tärkeää tukea pankkisektorin kykyä tarjota kestäviä lainojen uudelleenjärjestelyjä kriisin koettelemille elinkelpoisille lainanottajille, jotta voidaan turvata omaisuuserien laatu ja samalla vahvistaa talouden elpymistä.

                  (23)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Kasvua edistävien investointien lisääminen ensisijaisilla aloilla on keskeisessä asemassa, kun tuetaan pitkän aikavälin kasvua ja vähennetään alueellisia eroja. Vuonna 2019 julkiset investoinnit jäivät edellisvuosien tapaan tavoitteesta yli 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Viranomaiset ovat alkaneet puuttua tähän investointitavoitteista jäämiseen laatimalla kansallisen kehitysohjelman, jolla vahvistetaan tuettujen hankkeiden kehittämistä, hallinnointia, rahoitusta ja toteutusta koskevia sääntöjä, sekä toimintasuunnitelman julkisten investointien ennakoinnin ja seurannan parantamiseksi. Koska julkisilla investoinneilla on tärkeä rooli talouden käynnistymisessä covid-19-kriisin jälkeen, on ratkaisevan tärkeää puuttua mahdollisiin jäljellä oleviin hallinnollisiin esteisiin ja luoda uusien hankkeiden jatkumo. Julkisia investointeja voitaisiin parantaa ja vauhdittaa edelleen perustamalla erityinen hankkeiden valmisteluväline. Julkisten investointien tehokkaampi toteuttaminen vauhdittaisi kasvua entisestään kerrannaisvaikutuksen ansiosta. Kreikka voisi myös hyötyä tehokkaammista ja kestävämmistä julkisista hankinnoista olennaisena osana pyrkimyksiään parantaa ja järkeistää julkisia menoja sekä taata kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö. Tämä edellyttäisi, että havaitut puutteet, kuten sitkeästi esiintyvä perusteettomasti kohtuuttoman edullisten tarjousten ilmiö, korjataan lainsäädännöllisin ja hallinnollisin toimenpitein.

                  (24)

                  Kreikan talouden elvyttäminen edellyttää myös joidenkin pitkän aikavälin heikkouksien korjaamista ja mahdollisten tulevien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Merkittäviä investointeja tarvitaan muun muassa liikenteen ja logistiikan aloilla, joilla tarvitaan tukea erityisesti rautateiden, liikenneturvallisuuden ja intermodaalisten solmukohtien parantamiseen, sekä kiinteän jätteen ja yhdyskuntajätevesien käsittelyn alalla, jolla tarvitaan ympäristön kannalta kestäviä investointeja. Kreikan siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää myös mittavia yksityisiä ja julkisia investointeja pidemmällä aikavälillä. Suunniteltuja investointeja esimerkiksi energiatehokkuuteen, rakennusten kunnostamiseen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviin pienimuotoisiin hankkeisiin voitaisiin aikaistaa ja näin edistää talouden elpymistä covid-19-kriisin jälkeen. Keskipitkän aikavälin elvytystoimien valmistelutyössä voidaan hyödyntää jäsenvaltioiden kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien, yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloiden ja infrastruktuurin kehittämissuunnitelmien puitteissa suunniteltuja investointeja. Näitä voisivat olla investoinnit rajatylittäviin yhteyksiin naapurijäsenvaltioiden välistä sähkön tuontia ja vientiä varten Kreikan kansalaisten ja yritysten kestävän sähkönsaannin varmistamiseksi sekä investoinnit toimenpiteisiin, joilla varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä niillä alueilla, joihin Kreikan kunnianhimoinen suunnitelma siirtyä pois ruskohiileen perustuvasta sähköntuotannosta vaikuttaa eniten. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Kreikkaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Kreikka voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (25)

                  Viime vuosina saavutetusta edistyksestä huolimatta Kreikan on vauhditettava toimiaan digitaalisen suorituskykynsä parantamiseksi muun muassa ottamalla käyttöön digitaalisia välineitä ja palveluja julkishallinnossa, oikeuslaitoksessa ja yrityksissä. Koronavirusepidemian myötä käyttöön otettujen digitaalisten palveluiden tuomien etujen hyödyntäminen ja edistysvauhdin ylläpitäminen on erityisen tärkeää julkishallinnon ja elpymisvaiheen kannalta. Strateginen lähestymistapa digitaaliteknologian käytön nopeuttamiseksi kaikilla talouden aloilla, myös julkishallinnossa, ja eri tietojärjestelmien, erityisesti markkinavalvontatietokannan, yhteentoimivuus auttaisivat kuromaan umpeen tuottavuuskuilua niihin jäsenvaltioihin nähden, joiden rahayksikkönä on euro, ja keventämään hallinnollista taakkaa. Ensisijaisen tärkeää on myös erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuuden parantaminen ja nopeiden internetyhteyksien käyttöönotto. Digitaalisten taitojen osalta Kreikka on edelleen unionin keskiarvon alapuolella, sillä vuonna 2019 vain 51 prosentilla 16–74-vuotiaista oli digitaaliset perustaidot, kun unionin keskiarvo oli 58 prosenttia. Parantamalla digitaalisia taitoja kaikki saavat yhtäläiset mahdollisuudet käyttää sähköisiä palveluja, yritykset voivat hyödyntää etätyötä ja sähköisiä välineitä ja koululaiset, korkeakouluopiskelijat ja aikuisopiskelijat voivat osallistua etäopiskeluun täysimääräisesti. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikoista lähtökohdista tuleviin ihmisiin, kuten pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin, sekä syrjäseuduilla ja maaseudulla asuviin.

                  (26)

                  Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (7) mukaista tiukennettua valvontaa. Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotto komission täytäntöönpanopäätösten (EU) 2018/1192 (8) ja (EU) 2019/338 (9) nojalla tarkoittaa, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan makrotalouden epätasapainojen mahdollisiin syihin, ja toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Kreikka sitoutui 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä jatkamaan kaikkia ohjelman puitteissa käyttöön otettuja keskeisiä uudistuksia, kunnes ne on saatu toteutettua kaikilta osin. Kreikka myös sitoutui toteuttamaan erityistoimenpiteitä, jotka koskevat finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden rakennetta, sosiaalipalveluja, rahoitusvakautta, työ- ja tuotemarkkinoita, yksityistämistä, oikeuslaitoksen toimintaa, julkishallintoa ja korruption torjuntaa. Nämä rakenneuudistukset ovat yhä tärkeämpiä Kreikan pyrkiessä käynnistämään talouttaan uudelleen. Näiden uudistusten onnistuneella toteuttamisella ja loppuun saattamisella tuettaisiin merkittävästi Kreikan kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kreikka on velvollinen raportoimaan neljännesvuosittain siitä, miten se on edistynyt tiukennetun valvonnan mukaisten sitoumustensa täyttämisessä. Suotuisa raportti voi puolivuosittain avata tietä velkahelpotustoimenpiteille, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Euroryhmä päätti huhtikuussa 2019 maksaa politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisen erän, joka on 970 miljoonaa euroa. Toisesta erästä se päätti joulukuussa 2019, ja sen suuruus on 767 miljoonaa euroa. Kuudes tiukennettua valvontaa koskeva raportti, jossa arvioidaan Kreikan edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa, julkaistiin 20 päivänä toukokuuta 2020.

                  (27)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (28)

                  Nykytilanteessa on erityisen tärkeää keskittyä edelleen pankkien uudelleenjärjestelyyn, jotta voidaan säilyttää rahoitusvakaus ja vapauttaa pankkisektorin kapasiteettia talouden elpymisen rahoittamiseen. Pankkisektorin häiriönsietokyky on parantunut, minkä seurauksena pääomaliikkeiden rajoitukset poistettiin syyskuussa 2019, mutta jäljellä olevat riskit ja haasteet ovat edelleen suuria. Näihin kuuluvat edelleen suuri järjestämättömien lainojen määrä, pääomatilanne, joka on pääomavaatimusten mukainen mutta jossa pääoman kysyntä kasvaa keskipitkällä aikavälillä, sekä luotonannon kasvusta riippuvainen heikko kannattavuus. Tämän seurauksena Kreikan pankit ovat erityisen alttiita varainhankintakustannusten kasvulle ja omaisuuserien laadun uudelle heikkenemiselle covid-19-pandemian vuoksi. Kun pyritään lieventämään pandemian vaikutuksia omaisuuserien laatuun ja samalla käsittelemään vanhoja järjestämättömiä lainoja, keskeisessä asemassa voivat olla järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden toiminnan jatkuvuuden edistäminen sekä uusi luotonanto ja toteuttamiskelpoiset pitkäaikaisten lainojen uudelleenjärjestelyt varovaisia luotonantokriteerejä noudattaen. Olennainen askel tähän suuntaan voi olla lainsäädännön uudistaminen niin, että rajoittamaton vakuuksien täytäntöönpano on mahdollista lainanmaksun laiminlyönnin yhteydessä.

                  (29)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Kreikka edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (30)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Kreikka kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (31)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kreikan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kreikalle vuonna 2019 annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kreikan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (32)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (10) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (33)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua covid-19-pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Vuoden 2020 maakohtaiset suositukset, joilla puututaan suoraan komission asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan mukaisesti havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2, 3 ja 4,

            SUOSITTAA, että Kreikka toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja varmistaa terveydenhuoltopalveluiden asianmukaisen ja tasapuolisen saatavuuden;

                  2.

                  lieventää covid-19-kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutuksia muun muassa toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjen kaltaisia toimenpiteitä ja varmistamalla tuloksellisen aktivointituen;

                  3.

                  ottaa nopeasti käyttöön toimenpiteitä likviditeetin ja jatkuvan luottovirran ja muun rahoituksen tarjoamiseksi taloudelle keskittyen erityisesti pk-yrityksiin, joihin kriisi on vaikuttanut eniten; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti turvalliseen ja kestävään liikenteeseen ja logistiikkaan, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä ympäristöinfrastruktuuriin ja erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin infrastruktuureihin ja taitoihin; parantaa julkishallinnon vaikuttavuutta ja digitalisaatiota ja edistää yritysten digitaalista muutosta;

                  4.

                  jatkaa ja täydentää euroryhmän kokouksessa 22 päivänä kesäkuuta 2018 annettujen ohjelmanjälkeisten sitoumusten mukaisia uudistuksia talouden kestävän elpymisen käynnistämiseksi, kun covid-19-pandemian vuoksi asetetut rajoitukset asteittain poistuvat.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 42.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1192, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2018, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotosta (EUVL L 211, 22.8.2018, s. 1).

         (9)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/338, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan jatkamisesta (EUVL L 60, 28.2.2019, s. 17).

         (10)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Espanjan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/54

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Espanjan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/09)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Espanjaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Kotimaisen ja ulkomaisen velan (sekä julkisen että yksityisen) suuri määrä on edelleen haavoittuvuustekijä tilanteessa, jossa työttömyys on edelleen korkea, ja tämä tilanne vaikuttaa muihin maihin.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Espanjaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Espanjan eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tämä koskee esimerkiksi alueita, jotka ovat eniten riippuvaisia matkailusta, kuten Välimeren rannikko, Andalusia tai Baleaarit ja Kanariansaaret. Näillä alueilla yli neljännes työpaikoista liittyy matkailualaan. Tähän liittyy huomattava riski, että alueelliset erot Espanjassa kasvavat. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Espanja toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 1 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Espanjaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä.

                  (12)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Espanjalle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) nimellinen kasvu ei ole yli 0,6 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,65 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019. Tämä on merkityksellinen tekijä perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditussa komission kertomuksessa, jossa arvioidaan, noudattaako Espanja velkakriteeriä vuonna 2019.

                  (13)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 2,8 prosenttia alijäämäinen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 alijäämä on 10,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 95,5 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 115,5 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (14)

                  Espanja on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämää kasvattavien toimenpiteiden suuruus vastaa pääpiirteissään komission arvioita, kun otetaan huomioon automaattisista vakauttajista johtuvien kustannusten erilainen kohtelu. Toimenpiteisiin sisältyy terveydenhuoltopalvelujen vahvistaminen, palkkatuen tarjoaminen työntekijöille, joiden työaikaa on lyhennetty, kohdennetut vapautukset sosiaaliturvamaksuista sekä erityinen toiminnan lopettamistuki itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden toiminta on keskeytetty tai joiden tulot ovat pudonneet merkittävästi. Lisäksi Espanja on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluu erityisesti lainatakauksia (8,8 % suhteessa BKT:hen). Espanjan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (15)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Espanjan julkisen talouden rahoitusasema on –10,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 115,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 113,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

                  (16)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Espanja ei noudattanut velkasääntöä vuonna 2019 ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyjä alijäämä- ja velkakriteerejä ei ole noudatettu.

                  (17)

                  Covid-19-taudin aiheuttavan viruksen leviämisen pysäyttämiseksi toteutetuilla toimenpiteillä on suuri vaikutus talouteen, ja ne voivat johtaa BKT:n 9,4 prosentin supistumiseen tänä vuonna. Niillä on myös suuri vaikutus työllisyyteen, vaikka sitä onkin vaikea laskea tässä vaiheessa. Lähes 700 000 ihmistä on menettänyt työpaikkansa covid-19-kriisin puhkeamisen jälkeen helmi-toukokuun välisenä aikana. Työllisyysvaikutusta lieventää se, että tällä hetkellä lähes 3,5 miljoonaan työntekijään sovelletaan työajan lyhentämisjärjestelyjä (ERTE-järjestelyjä), jotka ovat tähän asti estäneet työpaikkojen välittömän menetyksen. Covid-19-pandemian seurauksia Espanjassa pahentavat se, että suuri osa työpaikoista on pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yrityksissä), niiden alojen painoarvo, jotka kärsivät kriisistä erityisen paljon ja jotka todennäköisesti elpyvät hitaammin, kuten matkailu ja vähittäiskauppa, sekä määräaikaisten työsopimusten suuri määrä (26,3 % vuonna 2019). Kaikki nämä tekijät voivat johtaa suuriin työpaikkojen menetyksiin ja pahentaa häiriötä. Komission kevään 2020 ennusteen mukaan työttömyysaste (joka oli 13,6 % helmikuussa 2020) nousee 18,9 prosenttiin vuonna 2020 ja laskee 17 prosenttiin vuonna 2021.

                  (18)

                  Espanjan viranomaiset ovat pyrkineet lieventämään covid-19-pandemian ja eristämistoimenpiteiden vaikutuksia erilaisilla toimenpidepaketeilla, joiden kokonaismäärä on 145 miljardia euroa. Viranomaiset ovat lisänneet terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelumenoja covid-19-taudin torjumiseksi. Ne ovat myös helpottaneet ERTE-järjestelyjen käyttöä työntekijöiden työpaikkojen säilyttämiseksi ja kotitalouksien tulojen tukemiseksi. ERTE-järjestelyn piiriin kuuluvat työntekijät saavat etuuden, jonka suuruus on 70 prosenttia työntekijän sosiaaliturvamaksuperusteesta. Etuuden vähimmäismäärä on 502 euroa ja enimmäismäärä 1 402 euroa. Työsuhde säilyy ennallaan ERTE-järjestelyjen keston ajan, ja mahdollisuutta turvautua tähän oikeusvälineeseen covid-19-pandemiaan liittyvistä force majeur -syistä on hiljattain jatkettu vähintään 30 päivään kesäkuuta 2020 saakka. ERTE-järjestelyjä käyttävien yritysten ei tarvitse maksaa hyvin suurta osaa järjestelyn piiriin kuuluvien työntekijöiden sosiaaliturvamaksuista, jos työntekijät säilyttävät työpaikkansa vähintään kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toiminnot käynnistetään uudelleen. Näiden toimenpiteiden lisäksi myönnetään erityistä tukea pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka muodostavat Espanjan talouden selkärangan (veronmaksun lykkäys, sosiaaliturvamaksujen alennukset ja valtiontakaukset). Tuen tarkoituksena on auttaa niitä välttämään konkurssi ja jatkamaan toimintaansa nopeasti covid-19-kriisin päätyttyä. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä tilapäisen toimeentulotuen takaamiseksi itsenäisille ammatinharjoittajille, epätyypillisessä työsuhteessa oleville ja heikossa asemassa oleville työntekijöille, joilla ei ole normaalioloissa mahdollisuutta sosiaaliturvaan.

                  (19)

                  Espanjan terveydenhuoltojärjestelmä on tuottanut hyviä terveystuloksia, vaikka investointien taso on suhteellisen alhainen. Covid-19-pandemian vuoksi järjestelmään on kuitenkin kohdistunut ennennäkemätön paine, ja pandemia on paljastanut järjestelmän haavoittuvuuden häiriöille. Välittömissä toimissa keskitytään vahvistamaan kapasiteettia terveydenhuoltoalan työntekijöiden, kriittisten lääkinnällisten tuotteiden ja infrastruktuurin osalta ihmishenkien pelastamiseksi ja sairastuneiden parantamiseksi pandemian aikana. Toimintarajoitteiset henkilöt ja laitoshuollossa olevat vanhukset ovat olleet erityisen alttiita covid-19-kriisille. On varmistettava, että heidän saatavillaan on jatkuvasti sairaanhoitoa ja sosiaalihuollon palveluja, myös ensihoito- ja tehohoitopalveluja. Myöhemmin olisi keskityttävä terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn parantamiseen, jotta se voi palata optimaaliseen suorituskykyynsä mahdollisimman nopeasti ja selviytyä paremmin uusista häiriöistä. Covid-19-pandemia on paljastanut olemassa olevia rakenteellisia ongelmia, joista osa johtuu tietyistä puutteista fyysisiin infrastruktuureihin tehdyissä investoinneissa sekä puutteista terveydenhuoltoalan työntekijöiden rekrytoinnissa ja työoloissa. Alueiden välillä on eroja varojen käytön, fyysisten resurssien ja henkilöstön suhteen, eikä hallinnon eri tasojen välinen koordinointi ole aina tehokasta. Keskipitkällä aikavälillä terveydenhuollon tarjonnassa voitaisiin vastata paremmin ikääntymisen, lisääntyvien kroonisten sairauksien ja toimintarajoitteiden asettamiin haasteisiin. Perusterveydenhuollolla ja sähköisen terveydenhuollon kehittämisellä on tässä keskeinen rooli. Keskipitkällä aikavälillä on tärkeää varmistaa, että talouden taantumasta johtuva resurssien todennäköinen väheneminen ei vaikuta terveydenhuoltopalvelujen kattavuuteen ja johda niiden eriarvoiseen saatavuuteen.

                  (20)

                  Vaikka työpaikat olivat lisääntyneet voimakkaasti jo useiden vuosien ajan, Espanjan työmarkkinoilla oli edelleen paljon työttömyyttä ja segmentoitumista ennen covid-19-pandemiaa. Alustavat tiedot viittaavat siihen, että työttömyys lisääntyy Espanjassa erittäin merkittävästi covid-19-kriisin seurauksena, mikä heikentää työllisyyspalvelujen jo ennestään rajallisia valmiuksia tukea työntekijöitä ja työnantajia sekä sosiaalipalvelujen tarjontaa. Keskipitkällä aikavälillä elpymistä olisi valmisteltava työllisyyttä tukevilla toimenpiteillä, jotka toteutetaan työmarkkinaosapuolia kuullen. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi työajan lyhentämisjärjestelyjen asteittainen poistaminen, työhönoton kannustinjärjestelmän tarkistaminen kestävien työllistämismuotojen tehokkaammaksi edistämiseksi, erityisesti nuorten työntekijöiden osalta, sekä työolojen joustavuuden varmistaminen. Lisäämällä luonnontieteiden ja digitaaliteknologian opiskelijoiden määrää, tekemällä ammatillisesta koulutuksesta houkuttelevampaa ja varmistamalla joustavat jatkokoulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet voitaisiin vastata elpymistä tukevan vihreän ja digitaalisen siirtymän edellyttämien teknisten taitojen kasvavaan kysyntään. Yleisemmin opinto-ohjauksen ja ammatinvalinnanohjauksen parantaminen ja riittävän tuen tarjoaminen epäedullisessa asemassa oleville opiskelijoille ja kehityksessä jälkeen jääneille alueille voisi johtaa parempiin koulutustuloksiin. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisesti hyväksyttävien toimenpiteiden onnistuminen riippuu vahvasti siitä, että käytetään riittävästi aikaa laajan ja pitkäaikaisen sosiaalisen ja poliittisen yhteisymmärryksen aikaan saamiseksi uudistuksista.

                  (21)

                  Covid-19-pandemian vaikutukset työmarkkinoihin ovat johtaneet kiireelliseen tarpeeseen tukea covid-19-kriisin koettelemien kotitalouksien tuloja. Lyhennettyä työaikaa koskevien järjestelyjen käytön helpottaminen on ollut keskeisessä asemassa tässä pyrkimyksessä. Hyvin lyhytkestoisilla työsopimuksilla työskentelevät tilapäiset työntekijät, jotka muodostavat suurimman osan uusista työttömistä ja joista monet ovat nuoria työntekijöitä, eivät kuitenkaan usein ole oikeutettuja tavanomaiseen työttömyysturvaan. Kestävän elpymisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi on varmistettava, että kaikki työntekijät, myös tilapäistyöntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat, ovat riittävän sosiaalisen suojelun ja aktiivisen työvoimapolitiikan piirissä hallituksen jo toteuttamien hätätilatoimenpiteiden jälkeenkin.

                  (22)

                  Covid-19-kriisi todennäköisesti lisää jo ennestään suurta köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä Espanjassa, erityisesti lapsiperheissä. Vuonna 2019 perhe-etuuksien keskiarvo lasta kohti oli Espanjassa EU:n jäsenvaltioista alhaisin. Pieni- ja keskituloiset perheet eivät ole oikeutettuja maan tiukkoihin lapsietuuksiin, ja verovähennyksistä on heille vain vähän hyötyä. Sosiaalisen suojelun menot kohdistuvat edelleen voimakkaasti ikääntyneisiin, ja eläkemenojen odotetaan kasvavan merkittävästi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jos suunnitelluista poikkeamista vuoden 2013 eläkeuudistuksesta tehdään pysyviä eikä asianmukaisia tasoitustoimenpiteitä toteuteta. Covid-19-pandemian aiheuttama vaikea taloudellinen ja sosiaalinen tilanne edellyttää sukupolvien välistä solidaarisuutta nuorempien sukupolvien hyväksi. Pitkäaikaistyöttömien ja vakuutusmaksuihin perustuvien järjestelmien ulkopuolelle jäävien työntekijöiden työttömyystuki on tällä hetkellä hajallaan useissa järjestelmissä, mikä johtaa alhaiseen kattavuuteen. Espanjassa vain 20 prosenttia mahdollisista edunsaajista kuuluu nykyisten alueellisten vähimmäistulojärjestelmien piiriin, ja näiden järjestelmien kattavuudessa, kestossa, pääsyedellytyksissä ja riittävyydessä on suuria alueellisia eroja. Tämänhetkisessä kiireellisessä tilanteessa Espanjassa on äskettäin hyväksytty pysyvä kansallinen toimeentulotukijärjestelmä, jonka piiriin tulee arviolta yli kaksi miljoonaa edunsaajaa ja jota täydennetään nykyisillä alueellisilla vähimmäistulojärjestelmillä. Kansallinen järjestelmä odottaa parlamentin vahvistusta. Sen vaikutusta köyhyyden vähentämiseen ja sen kestävyyttä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei voida tässä vaiheessa arvioida.

                  (23)

                  Toinen covid-19-pandemiaan liittyvä pahentava tekijä Espanjassa on se, että suuri osa työpaikoista on pk-yrityksissä. Vältettävissä olevien konkurssien estämiseksi on kiireellisesti hyväksytty joitakin toimenpiteitä, joilla tarjotaan maksuvalmiustukea yrityksille lainojen ja takausten muodossa. Toimenpiteissä keskitytään pk-yrityksiin ja aloihin, joihin covid-19-kriisi vaikuttaa ankarammin ja kauemmin, kuten matkailuun (jonka osuus suhteessa BKT:hen oli Espanjassa 12 % vuonna 2019). Rahoituksen välittäjien olisi toteutettava nämä toimenpiteet tehokkaasti ja nopeasti, jotta niillä saataisiin aikaan suunnitellut vaikutukset. Myös verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamisen lykkääminen ja viranomaisten sopimusperusteisten maksujen nopeuttaminen auttavat parantamaan pk-yritysten kassavirtaa. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Jotta voidaan varmistaa toimenpiteiden tuloksellisuus, on tärkeää jatkaa pyrkimyksiä hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi ja tehokkaiden digitaalisten julkisten palvelujen tarjoamiseksi. Covid-19-kriisin eniten vahingoittamilla aloilla toimivien yritysten tukeminen, vientiyritysten kilpailukyvyn turvaaminen ja kansainvälistymisen tukeminen yritysten häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi on ratkaisevan tärkeää elpymisen onnistumisen kannalta.

                  (24)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Espanjan elpymisnäkymät riippuvat sen kyvystä lisätä tuottavuutta ja edistää innovointia muun muassa digitaalisen ja vihreän siirtymän avulla. Espanjan innovaatiosuorituskyky on unionin keskiarvon alapuolella kaikilla alueilla. Yritysten kyky innovoida, investoida aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen ja hyödyntää väestön osaamista parhaalla mahdollisella tavalla ei ole Espanjassa riittävä, mikä voi heikentää yritysten kilpailukykyä osaamistaloudessa. Covid-19-kriisi on korostanut digitalisoinnin merkitystä julkisten palvelujen ja koulutuksen saatavuuden ylläpitämisessä sekä työpaikkojen ja taloudellisen toiminnan säilyttämisessä. Ennen eristämistoimenpiteitä vain puolella Espanjan kouluista oli käytössä asianmukaiset digitaaliset oppimisalustat, ja alueelliset erot olivat suuria. Äkillinen siirtyminen digitaaliseen oppimiseen oli myös erityinen haaste heikossa asemassa oleville oppilaille, joilla ei ollut mahdollisuutta käyttää digitaalisia ratkaisuja kotona. Espanjan olisi varmistettava, että kaikilla oppilailla, myös maaseutualueilla ja haavoittuvassa asemassa olevissa kotitalouksissa asuvilla oppilailla, on mahdollisuus digitaaliseen oppimiseen. Yritysten digitalisoinnin tukeminen edistäisi myös espanjalaisten yritysten kilpailukykyä globaaleissa arvoketjuissa ja lisäisi niiden vientikapasiteettia, erityisesti pk-yritysten ja mikroyritysten osalta. Digiteknologian käyttöönotto, mukaan lukien edistyneet digitaaliset tekniikat, sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisen digitaalisen kuilun kaventaminen parantaisivat Espanjan talouden innovointikykyä. Lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin hallinnon vahvistaminen kaikilla tasoilla, tutkimuksen laadun parantaminen järjestelmällisten arviointien avulla ja tutkimusorganisaatioiden kannustaminen yhteistyöhön yksityisen sektorin kanssa voisivat tehostaa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa ja nopeuttaa innovaatioiden levittämistä elpymisen edistämiseksi.

                  (25)

                  Espanjan siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää mittavia investointeja pitkällä aikavälillä muun muassa uusiutuvaan energiaan, kestävään energiainfrastruktuuriin, energiatehokkuuteen ja kestävään liikenteeseen. Investointeja olisi toteutettava etupainotteisesti, jotta elpymisen aikana voidaan tukea vihreää siirtymää Espanjan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti. Integroidun energiajärjestelmän edistämisen pitäisi helpottaa uusiutuvien energialähteiden yleistymistä. Energiankulutuksen vähentäminen yksityisissä ja julkisissa rakennuksissa laajamittaisten korjausten avulla sekä älykkäiden verkkojen ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön varastoinnin kehittäminen auttaisivat hallitsemaan paremmin energian kysyntää ja tukisivat samalla työpaikkojen luomista elpymisen aikana. Lisäinvestoinnit energiainfrastruktuureihin, kuten Espanjan ja muun unionin sähköverkkojen yhteenliitäntöihin, auttaisivat parantamaan unionin energian sisämarkkinoiden yhdentymistä, samalla kun lisättäisiin kilpailua ja helpotettaisiin uusiutuvan energian käyttöönottoa. Lisätoimilla olisi myös edistettävä kestävää ja tehokasta liikennettä, mukaan lukien julkisten liikennepalveluiden vahvistaminen, ja vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, erityisesti sähköajoneuvojen osalta. Investointeja tarvitaan myös, jotta rautateiden käyttöä voidaan lisätä tavaraliikenteessä, mukaan lukien rajat ylittävät yhteydet Ranskaan ja Portugaliin sekä yhteydet satamiin ja logistiikkakeskuksiin. Lisäksi tietyt Espanjan alueet kuuluvat ilmastonmuutokselle alttiimpiin alueisiin Euroopassa. Vesivaroihin kohdistuu paineita, ja vesi- ja jätehuollon infrastruktuurin kehittyneisyydessä on eroja eri puolilla maata. Vihreät investoinnit, kuten metsien säilyttäminen, voivat auttaa selviytymään ilmastonmuutoksen haittavaikutuksista, kuten helleaalloista, kuivuuskausista, tulvista ja metsäpaloista, parantamaan ilmanlaatua sekä vesi- ja jätehuoltoa ja kehittämään kiertotaloutta. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Espanjaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Espanja voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (26)

                  Sääntelyn hajanaisuus ja sääntelyesteet Espanjassa estävät yrityksiä hyötymästä mittakaavaeduista ja vaikuttavat kielteisesti tuottavuuteen. Markkinoiden yhtenäisyyttä koskevaa lakia, jonka täytäntöönpanoa tuomioistuimet ja kilpailuviranomaiset jo valvovat, olisi hyödynnettävä aktiivisemmin paremman sääntelyn ja kilpailun edistämiseksi elpymisen aikana. Tässä yhteydessä tiukat omistus- ja markkinarajoitukset, joilla on pyritty varmistamaan strategisten tuotteiden ja palvelujen tarjonta covid-19-pandemian aikana, olisi poistettava heti, kun hätätilanne päättyy. Yleisemmin voidaan todeta, että vahvempi ja kestävä koordinointi eri hallintotasojen välillä voisi tehdä elpymistä helpottavista toimenpiteistä tuloksellisempia. On myös tärkeää varmistaa, että julkisia hankintoja koskevien vuoden 2014 direktiivien täytäntöönpanemiseksi annetuilla laeilla jo luotu hallintorakenne voi toimia täydellä teholla mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan varmistaa elpymistä mahdollisesti tukevien julkisten investointien tehokas käyttö. Kattavaa kansallista julkisten hankintojen strategiaa koskevaa työtä olisi tehostettava tiiviissä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen (keskus-, alue- ja paikallistason) edustajien kanssa yhteistyökomitean kautta.

                  (27)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (28)

                  Lisäksi maksukyvyttömyysmenettelyjen oikea-aikainen ratkaiseminen on keskeisessä asemassa silloin, kun tavoitteena on varmistaa yritysten maksukyky ja resurssien tehokas uudelleenkohdentaminen sekä edistää yrittäjyyttä ja rahoitusalan vakautta. On olennaisen tärkeää turvata oikeusjärjestelmän kyky käsitellä maksukyvyttömyysmenettelyjä tehokkaasti. Tämä on erityisen tärkeää, koska tuomioistuinten toiminnan tämänhetkinen keskeyttäminen ja covid-19-pandemian aiheuttaman taantuman vuoksi odotettavissa oleva oikeudenkäyntien määrän kasvu saattavat entisestään pahentaa jo olemassa olevia haasteita, kun menettelyt pitkittyvät ja asioiden käsittelyruuhkat lisääntyvät.

                  (29)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Espanja edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (30)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Espanja kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (31)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Espanjan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Espanjalle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Espanjan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (32)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (33)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2020 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa otetaan huomioon tarve puuttua covid-19-pandemiaan ja helpottaa elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Vuoden 2020 maakohtaiset suositukset, joilla puututaan suoraan komission asetuksen (EU) N:o 1176/2011 mukaisesti havaitsemiin makrotalouden epätasapainoihin, ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4,

            SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä ja kapasiteettia terveydenhuollon henkilöstön, kriittisten lääkinnällisten tuotteiden ja infrastruktuurin osalta;

                  2.

                  tukee työllisyyttä työpaikkojen säilyttämiseen tähtäävillä järjestelyillä, tehokkailla työhönottokannustimilla ja osaamisen kehittämisellä; vahvistaa työttömyysturvaa erityisesti epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden osalta; parantaa vähimmäistulojärjestelmien ja perhetuen kattavuutta ja riittävyyttä sekä mahdollisuuksia digitaaliseen oppimiseen;

                  3.

                  varmistaa, että toimenpiteet, joilla tarjotaan pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille likviditeettiä, muun muassa välttämällä maksujen viivästymistä, toteutetaan tuloksellisesti; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseen, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, energiainfrastruktuuriin, vesi- ja jätehuoltoon ja kestävään liikenteeseen;

                  4.

                  parantaa hallinnon eri tasojen välistä koordinointia ja vahvistaa julkisia hankintoja koskevaa säännöstöä, jotta elpymistä voidaan tukea tehokkaasti.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 48.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.