title: Komission suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019, vuodet 2021–2030 kattavan Puolan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta

text:
               3.9.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 297/80

      KOMISSION SUOSITUS,
      annettu 18 päivänä kesäkuuta 2019,
      vuodet 2021–2030 kattavan Puolan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta
      (2019/C 297/21)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kunkin jäsenvaltion on asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla toimitettava komissiolle luonnos yhdennetystä kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, joka kattaa vuodet 2021–2030, mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja liitteen I mukaisesti. Yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ensimmäiset luonnokset oli määrä toimittaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

                  (2)

                  Puola toimitti yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelmansa luonnoksen 9 päivänä tammikuuta 2019. Tämän suunnitelmaluonnoksen toimittaminen on perusta ja ensimmäinen vaihe komission ja jäsenvaltioiden välisessä monivaiheisessa prosessissa, jota noudatetaan yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien viimeistelemiseksi ja niiden panemisessa sen jälkeen täytäntöön.

                  (3)

                  Komissio arvioi asetuksen (EU) 2018/1999 nojalla yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset. Komissio on tehnyt kattavan arvioinnin Puolan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksesta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset osat. Arviointi (2) julkaistaan tämän suosituksen rinnalla. Jäljempänä esitetyt suositukset perustuvat kyseiseen arviointiin.

                  (4)

                  Komission olisi suosituksissaan käsiteltävä erityisesti seuraavia aiheita: i) tavoitteiden, päämäärien ja panosten kunnianhimoisuus siltä kannalta, saavutetaanko yhteisesti energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuodeksi 2030 asetut unionin tavoitteet, sekä sähköverkkojen yhteenliitäntäaste, johon jäsenvaltio pyrkii vuoteen 2030 mennessä; ii) jäsenvaltion ja unionin tason tavoitteisiin liittyvät politiikat ja toimenpiteet sekä muut politiikat ja toimenpiteet, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä; iii) mahdolliset lisäpolitiikat ja -toimenpiteet, joiden sisällyttäminen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan voi olla tarpeen; iv) vuorovaikutukset ja johdonmukaisuus yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

                  (5)

                  Komissio on suosituksia laatiessaan ottanut huomioon yhtäältä tarpeen koota yhteen kaikkien jäsenvaltioiden tietyt määrälliset suunnitellut panokset, jotta voidaan arvioida kunnianhimoisuutta unionin tasolla, ja toisaalta tarpeen antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle riittävästi aikaa ottaa asianmukaisesti huomioon komission suositukset ennen kansallisen suunnitelman viimeistelemistä.

                  (6)

                  Komission suositukset jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka perustuu objektiivisiin kriteereihin.

                  (7)

                  Energiatehokkuuden osalta komission suositukset perustuvat arviointiin yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetystä kunnianhimoisuuden kansallisesta tasosta verrattuna siihen toimien yhteiseen tasoon, joka on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarvittaessa otetaan huomioon tiedot erityisistä kansallisista olosuhteista. Energiatehokkuuden alalla lopullisten kansallisten panosten olisi heijastettava kustannustehokkaita energian säästömahdollisuuksia ja niitä olisi tuettava rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla sekä toimenpiteillä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (3) 7 artiklaan perustuva energiansäästövelvoite. Jäsenvaltioiden olisi myös osoitettava, että ne ovat asianmukaisesti ottaneet huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaatteen, erityisesti selittämällä, miten energiatehokkuus edistää kilpailukykyisen vähähiilisen talouden ja energian toimitusvarmuuden kansallisten tavoitteiden saavuttamista sekä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä.

                  (8)

                  Hallintoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava yleiskatsaus tarvittavista investoinneista yhdennetyssä kansallisessa suunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden, päämäärien ja panosten saavuttamiseksi sekä yleinen arvio näiden investointien lähteistä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi varmistettava kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden avoimuus ja ennustettavuus investointivarmuuden takaamiseksi.

                  (9)

                  Komissio on samaan aikaan osana vuosien 2018–2019 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa painottanut energiaan ja ilmastoon liittyviä jäsenvaltioiden investointitarpeita. Tämä on otettu huomioon Puolan maaraportissa (4) vuonna 2019 sekä talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annetussa komission suosituksessa neuvoston suositukseksi Puolalle (5). Komissio on ottanut huomioon tuoreimmat ohjausjakson tulokset ja suositukset arvioidessaan yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnoksia. Komission suosituksilla täydennetään viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että niiden yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa otetaan huomioon viimeisimmät eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut maakohtaiset suositukset.

                  (10)

                  Hallintoasetuksen mukaan kunkin jäsenvaltion on lisäksi otettava asianmukaisesti huomioon komission mahdolliset suositukset luonnoksesta yhdennetyksi kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi, joka on toimitettava 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä. Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on perusteltava tämä julkisesti.

                  (11)

                  Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa ilmoitettava yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan ja myöhempinä vuosina tehtävissä päivityksissä samat tiedot, jotka ne ilmoittavat Eurostatille tai Euroopan ympäristökeskukselle. Saman lähteen sekä eurooppalaisten tilastojen, jos ne ovat käytettävissä, käyttö on myös olennaista mallinnusten ja ennusteiden lähtökohdan laskemiselle. Kun käytetään eurooppalaisia tilastoja, voidaan paremmin vertailla yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa käytettyjä tietoja ja ennusteita.

                  (12)

                  Kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä I esitetyt osat on sisällytettävä lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan. Tässä yhteydessä olisi arvioitava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden makroekonomiset, ja siinä määrin kuin se on toteutettavissa, terveyteen, ympäristöön, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen liittyvät sekä sosiaaliset vaikutukset. Yleisö ja muut sidosryhmät on saatava mukaan lopullisen yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimiseen. Nämä ja muut seikat kuvataan yksityiskohtaisesti tämän suosituksen kanssa julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (6).

                  (13)

                  Kun otetaan huomioon, että suunnitelmaluonnoksessa annetaan vain rajallisesti tietoa siinä hahmotelluista energiaunionin eri ulottuvuuksien välisistä vuorovaikutuksista, lopullisessa suunnitelmassa voitaisiin määrittää näiden ulottuvuuksien väliset keskeisimmät vuorovaikutukset sekä kansallisen tavoitetason että tilapäisten, suunniteltujen, uusien ja nykyisten poliittisten välineiden osalta. Lopullisessa suunnitelmassa voitaisiin käsitellä erityisesti hiilestä irtautumisen, energiatehokkuuden ja energiaturvallisuuden ulottuvuuksien välisiä vuorovaikutuksia. Tätä voitaisiin tukea laajentamalla esitettyä kattavaa vaikutustenarviointia esimerkiksi esittämällä määrällisesti vaikutukset, joita kirjattuihin päästöihin ja poistumiin aiheutuu energian tuotantoon tarkoitetun biomassan kestävään toimitukseen liittyvästä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta ja käsittelemällä ilmastonmuutoksesta energiaturvallisuudelle aiheutuvia riskejä. Lisäksi esitettyjen sähkön- ja energiantuotantoalojen investointitarpeiden ja menojen tarjoamaa hyvää lähtökohtaa hyödyntäen lopullisessa suunnitelmassa voitaisiin laajentaa edellä mainittu koskemaan energian kysyntää ja muita kuin energia-aloja energiaunionin kaikkien ulottuvuuksien osalta. Samalla lailla tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuksien tavoitteilla on tuettava muita energiaunionin ulottuvuuksia varten suunniteltuja toimia.

                  (14)

                  Olisi hyödyllistä, että lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitettäisiin kattava analyysi siitä, miten vähähiilisten teknologioiden sektori tällä hetkellä sijoittuu maailmanlaajuisille markkinoille. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin kilpailuvahvuuksia ja mahdollisia haasteita, viitattava mitattavissa oleviin tulevaisuuden tavoitteisiin sekä niiden saavuttamiseksi käytettäviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä esitettävä asianmukaiset yhteydet yritys- ja teollisuuspolitiikkaan. Suunnitelmassa olisi myös hyödyllistä ottaa paremmin huomioon yhteydet kiertotalouteen ja korostaa tämän potentiaalia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

                  (15)

                  Puolaa koskevien komission suositusten pohjana on Puolan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksen arviointi, joka julkaistaan tämän suosituksen yhteydessä (7).

            SUOSITTAA, ETTÄ PUOLA TOTEUTTAA TOIMIA, joilla se:

                  1.

                  antaa lisätietoja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, joilla puututaan Puolan ennustettuun merkittävään vajeeseen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevien vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten tavoitteiden saavuttamisessa (-7 % vuoteen 2005 verrattuna); tähän sisältyy liikennealan toimenpiteiden selkeyttäminen ja lisätietojen antaminen lisätoimenpiteistä erityisesti rakennus- ja maatalousalalla sekä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alalla ja laskentasääntöjen soveltaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841 (8) mukaisesti;

                  2.

                  nostaa vuoteen 2030 mennessä saavutettavaa uusiutuvien energialähteiden osuuden tavoitetasoa vähintään 25 prosenttiin Puolan panoksena vuodeksi 2030 asetettuun unionin tavoitteeseen, kuten asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II olevassa kaavassa esitetään; sisällyttää lopulliseen yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan ohjeellisen kehityskulun, joka saavuttaa kaikki asetuksen (EU) 2018/1999 4 artiklan a kohdan 2 alakohdassa esitetyt vertailukohdat mainitun osuuden mukaisesti siten, että otetaan huomioon tarve lisätä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisesti; esittää yksityiskohtaisia ja määrällisiä politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (9) vahvistettujen velvoitteiden mukaisia, jotta mahdollistetaan tämän panoksen toteutuminen ajoissa ja kustannustehokkaasti; varmistaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (10) liitteessä I vahvistettu uusiutuvaa energiaa koskeva vuoden 2020 tavoite saavutetaan kokonaan ja säilytetään perustasona vuodesta 2021 eteenpäin, ja selittää, miten tämä perustaso-osuus saavutetaan ja säilytetään; nostaa lämmitys- ja jäähdytysalan tavoitetasoa, jotta saavutettaisiin direktiivin (EU) 2018/2001 23 artiklan ohjeellinen tavoite, ja toteuttaa yksityiskohtaisia toimenpiteitä yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman luonnoksessa asetetun liikennetavoitteen saavuttamiseksi direktiivin (EU) 2018/2001 25 artiklan mukaisesti; antaa lisätietoja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta, mahdollisuuksia luovista puitteista itse tuotetun uusiutuvan energian kulutusta ja uusiutuvan energian yhteisöjä varten direktiivin (EU) 2018/2001 21 ja 22 artiklan mukaisesti ja esittää niitä koskevia lisätoimenpiteitä;

                  3.

                  arvioi uudelleen panoksensa ja määrittelee lisäpolitiikkoja ja -toimenpiteitä, joilla voitaisiin tuottaa lisää energiansäästöjä, kun otetaan huomioon, että on tarpeen lisätä toimia vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseksi; ehdotettu lopullisen panoksen vähentämistä koskeva tavoitetaso olisi perusteltava paremmin, ja sitä olisi tuettava politiikkojen ja toimenpiteiden avulla toteutettavilla asianmukaisilla ja määrällisillä säästöillä; tukee politiikkoja ja toimenpiteitä vaikutustenarvioinnilla ja antaa tarkempia tietoja täytäntöönpanon laajuudesta ja aikataulusta; tarkastelee edelleen liikennealan politiikkoja ja toimenpiteitä, kun otetaan huomioon alan odotettu energian kysynnän kasvu tulevaisuudessa;

                  4.

                  määrittää monipuolistamiseen ja energiariippuvuuteen liittyviä energiaturvallisuustavoitteita tukevia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet energiajärjestelmän joustavuuden varmistamiseksi, jotta se kykenee mukautumaan ennakoituihin muutoksiin lähestyttäessä vuotta 2030 ja sen jälkeen;

                  5.

                  määrittelee eteenpäin suuntautuneet markkinoiden yhdentymistä koskevat tavoitteet ja erityisesti toimenpiteet, joilla arvioidaan julkisen palvelun velvoitteiden ja erityisesti kaasun varastoinnin ja hintasäännöstelyn vaikutusta markkinoiden toimintaan, ja selventää, miten kielteisiä vaikutuksia hillitään; hahmottelee strategian ja aikataulun siirtymiselle kohti täysin markkinapohjaista hinnoittelua;

                  6.

                  selventää tutkimuksen, innovoinnin ja kilpailukyvyn ulottuvuuteen erityisesti energiaunionin yhteydessä liittyviä kansallisia tavoitteita ja rahoitustavoitteita, jotka on saavutettava vuoteen 2030 mennessä, siten, että ne ovat helposti mitattavissa ja tarkoituksenmukaisia ja niillä tuetaan yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman muiden ulottuvuuksien tavoitteiden toteuttamista; tukee kyseisiä tavoitteita erityisillä ja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä, mukaan lukien ne, jotka laaditaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa, kuten strateginen energiateknologiasuunnitelma;

                  7.

                  jatkaa ja laajentaa naapurijäsenvaltioiden kuulemista ja alueellista yhteistyötä Visegrad-ryhmässä (Tšekki, Unkari, Puola ja Slovakia) ja asianmukaisissa korkean tason työryhmissä; alueellisissa yhteyksissä voitaisiin keskittyä energian sisämarkkinoiden yhdentymisen edistämiseen, verkkojen riittävyyden arvioimiseen kapasiteettimarkkinoiden suunnitellun jatkamisen valossa, oikeudenmukaiseen siirtymään liittyviin kysymyksiin, hiilestä irtautumiseen sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon ja tästä energiajärjestelmälle ja rajatylittävälle sähkön kaupalle aiheutuviin vaikutuksiin;

                  8.

                  luettelee kaikki energiatuet, myös erityisesti tuet fossiilisille polttoaineille, sekä toteutetut toimet ja suunnitelmat niistä luopumiseksi;

                  9.

                  täydentää analyysiä vuorovaikutuksesta ilmanlaatua ja ilmaan vapautuvia päästöjä koskevan politiikan kanssa, myös määrällisesti, ja esittää vaikutukset ilman saastumiseen eri skenaarioissa;

                  10.

                  sisällyttää suunnitelmaan paremmin oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymistä koskevat näkökohdat, erityisesti esittämällä yksityiskohtaisempia tietoja suunniteltujen tavoitteiden sosiaali-, työllisyys- ja osaamisvaikutuksista sekä politiikoista ja toimenpiteistä. lopullisessa yhdennetyssä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa olisi käsiteltävä erityisesti siirtymän vaikutusta hiilialueiden väestöön vahvistamalla yhteyttä käynnissä olevaan siirtymävaiheessa olevat kivihiilialueet -aloitteeseen ja vastaaviin kansallisiin ja alueellisiin siirtymäsuunnitelmiin ja väestöön, johon vaikuttavat muilla energiaintensiivisillä aloilla tehdyt muutokset; kehittää edelleen lähestymistapaa energiaköyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi muun muassa määrittämällä suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden tavoitteet ja toivotut vaikutukset asetuksessa (EU) 2018/1999 vaaditun mukaisesti.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2019.

               Komission puolesta

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komission jäsen

         (1)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 281.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1020 final.

         (5)  COM(2019) 521 final, 5. kesäkuuta 2019.

         (6)  SWD(2019) 281.

         (7)  SWD(2019) 281.

         (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Neuvoston Suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä2019/C 385/01

text:
               13.11.2019

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 385/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 8 päivänä marraskuuta 2019,
      Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenen nimittämisestä
      (2019/C 385/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan ja 139 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 4 ja erityisesti sen 11.2 artiklan,
      SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE SEURAAVAA:
      Isabel SCHNABEL nimitetään Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseneksi 1 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

         Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2019.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            M. LINTILÄ


               27.1.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 28/121

      P8_TA(2018)0256
      EU:n ja Chilen uudistettua assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut
      Euroopan parlamentin suositus 13. kesäkuuta 2018 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Chilen uudistettua assosiaatiosopimusta koskevista neuvotteluista (2018/2018(INI))
      (2020/C 28/15)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21 ja 36 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan,

                  —

                  ottaa huomioon SEUT:n 218 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon Chilen tasavallan ja EU:n voimassa olevan assosiaatiosopimuksen,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Chilen välistä uudistettua assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen käynnistymisen 16. marraskuuta 2017,

                  —

                  ottaa huomioon neuvoston 13. marraskuuta 2017 hyväksymät sopimusta koskevat neuvotteluohjeet,

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja Chilen parlamentaarisen sekavaliokunnan sen 25. istunnossa 22. tammikuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman,

                  —

                  ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Chilen assosiaatiosopimuksen kauppapilarin nykyaikaistamista koskevista neuvotteluista (1),

                  —

                  ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisista suhteista Latinalaiseen Amerikkaan (2),

                  —

                  ottaa huomioon EU:n ja CELACin kansalaisyhteiskuntafoorumin 11. toukokuuta 2015 antaman julkilausuman ”Tasa-arvo, oikeudet ja demokraattinen osallistuminen Euroopan ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kansoille”,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 4 kohdan ja 52 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0158/2018),

                  A.

                  ottaa huomioon, että Chileä ja EU:ta yhdistävät yhteiset arvot ja läheiset kulttuuriset, taloudelliset ja poliittiset siteet;

                  B.

                  ottaa huomioon, että Chile ja EU ovat läheisiä kumppaneita alueellisiin ja maailmanlaajuisiin haasteiden vastaamisessa, joita ovat esimerkiksi ilmastonmuutos, kansainvälinen turvallisuus, kestävä kehitys ja globaalihallinta;

                  C.

                  ottaa huomioon, että Chile puoltaa määrätietoisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia, vapaata ja avointa kauppaa sekä monenvälisyyttä; ottaa huomioon, että se on myös tärkeä jäsen Tyynenmeren allianssissa, Amerikan valtioiden järjestössä (OAS) ja Etelä-Amerikan valtioiden unionissa (UNASUR) sekä korkean tulotason maa ja OECD:n jäsen;

                  D.

                  ottaa huomioon, että Chile on ollut merkittävä toimija alueellisessa toiminnassa, esimerkiksi Kolumbian rauhanprosessissa sekä Santo Domingossa käydyissä Venezuelan hallituksen ja opposition välisissä neuvotteluissa; ottaa huomioon, että Chile vetäytyi Venezuelan neuvotteluista, koska demokraattisten presidentinvaalien ja institutionaalisen normalisoinnin vähimmäisedellytyksiä ei onnistuttu saavuttamaan;

                  E.

                  ottaa huomioon, että osallistumista koskeva puitesopimus, joka helpottaa Chilen osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioihin, on ollut voimassa tammikuusta 2014; ottaa huomioon, että Chile on mukana EUFOR Althea-operaatiossa Bosnia ja Hertsegovinassa ja monissa YK:n rauhanturvaoperaatiossa, mikä kertoo sen sitoutumisesta globaaliin rauhaan ja turvallisuuteen;

                  F.

                  ottaa huomioon, että äskettäin pidetyt parlamentti- ja presidentinvaalit osoittivat jälleen kerran, että Chilen demokratia on vakaa ja kypsä; ottaa huomioon, että Chilen talous on kasvanut voimakkaasti ja Chile on viime vuosikymmeninä ollut yksi nopeimmin kasvavista talouksista alueella; ottaa huomioon, että maan uudistuspyrkimykset jatkuvat edelleen;

                  G.

                  ottaa huomioon, että abortin rangaistavuus poistettiin hiljattain tietyin edellytyksin, mikä on osoitus siitä, että chileläisessä yhteiskunnassa suhtaudutaan yhä avoimemmin naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen;

                  H.

                  ottaa huomioon, että Chile sijoittui vuoden 2016 inhimillisen kehityksen indeksissä hyvin korkean inhimillisen kehityksen maiden ryhmään ja se oli Latinalaisen Amerikan maista ensimmäisellä sijalla ja koko maailmassa 38. sijalla ja sijoittui seitsemän EU:n jäsenvaltion edelle;

                  I.

                  ottaa huomioon, että voimassa olevalla assosiaatiosopimuksella on ollut tärkeä merkitys EU:n ja Chilen poliittisten suhteiden syventämisessä ja se on lisännyt huomattavasti kauppaa ja investointeja; ottaa huomioon, että oikeusvaltion periaatteen jatkuvan kunnioittamisen ja vakaan oikeudellisen ja poliittisen kehyksen ansiosta sekä Chilessä että EU:ssa voidaan harjoittaa vapaasti yritystoimintaa ja taata tarkoituksenmukainen investointiympäristö, jolla taataan oikeusvarmuuden periaatteen toteutuminen;

                  J.

                  ottaa huomioon, että viime vuosina EU ja Chile ovat tehneet kunnianhimoisempia ja kattavampia sopimuksia muiden kumppaneiden kanssa; katsoo, että EU:n ja Chilen uudistettu assosiaatiosopimus voikin syventää merkittävästi nykyistä suhdetta, muun muassa ulko- ja turvallisuusasioiden aloilla;

                  K.

                  ottaa huomioon, että EU:n ja Chilen välisessä tulevassa assosiaatiosopimuksessa on otettava täysimääräisesti huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman muutosvoima sekä kansainvälisen kehitysyhteistyön merkitys kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa;

                  L.

                  ottaa huomioon, että uudistettu assosiaatiosopimus yhdessä Meksikon ja Mercosurin kanssa parhaillaan (uudelleen) neuvoteltavien sopimusten kanssa vahvistaisi EU:n roolia Latinalaisen Amerikan ensisijaisena liittolaisena näinä aikoina, jolloin muut toimijat, esimerkiksi Kiina ja Venäjä, pyrkivät kasvattamaan vaikutusvaltaansa alueella;

                  M.

                  ottaa huomioon, että EU:n ja Chilen parlamentaarinen sekavaliokunta on toistuvasti ilmaissut tukensa assosiaatiosopimuksen uudistamiselle, viimeksi sen 25. istunnossa 22. tammikuuta 2018 hyväksytyssä yhteisessä julkilausumassa;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

                        Yleiset periaatteet

                              a)

                              lujitetaan merkittävästi Chilen ja EU:n yhteistyötä, sillä ne ovat samanmieliset kumppanit ympäristössä, jossa kansainvälisiä suhteita leimaa uusi epävarmuus, ja niitä yhdistävät samat demokraattiset arvot ja periaatteet, ilmastonmuutoksen torjunta, sukupuolten tasa-arvon varmistaminen, oikeusvaltio, hyvä hallinto sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen;

                              b)

                              varmistetaan, että uudistettu sopimus Chilen kanssa on kunnianhimoinen, kattava ja tasapainoinen ja siitä seuraa konkreettisia etuja molempien sopimuspuolten kansalaisille, yrityksille ja taloudelle; varmistetaan, että sopimus on edelläkävijä niiden kaikkein kunnianhimoisimpien sopimusten joukossa, joita EU on tehnyt kolmansien maiden kanssa;

                              c)

                              vahvistetaan EU:n ja Chilen välisen yhteistyön ihmisoikeusnäkökohtia EU:n ja Chilen ihmisoikeusstrategian 2016–2020 perusteella; sitoudutaan yhdessä suojelemaan ja edistämään ihmisoikeuksia, perusvapauksia, sukupuolten tasa-arvoa sekä vähemmistöjen, kuten hlbti-yhteisön, ja alkuperäiskansojen, oikeuksia seurannassa, säännöllisessä raportoinnissa ja riitojenratkaisussa käytettävien täytäntöönpanokelpoisten mekanismien avulla; rohkaistaan Chileä löytämään kysymyksiin ratkaisu alkuperäiskansoihin kuuluvan mapuchi-väestön ja muiden alkuperäisväestöjen kanssa; sisällytetään kaikkiin tuleviin assosiaatiosopimuksiin edelleen ihmisoikeuslauseke; jatketaan EU:n ja Chilen säännöllistä vuoropuhelua ihmisoikeuskysymyksistä, jotta voidaan vahvistaa institutionaalista kehystä ja julkista politiikkaa ihmisoikeuksien edistämiseksi myös monenvälisellä yhteistyöllä;

                              d)

                              kannustetaan Chileä takaamaan oikeudenmukaiset menettelyt ja oikeudenkäynnit täysin kansainvälisten standardien mukaisesti;

                              e)

                              pyritään tukemaan kestävää sosioekonomista kehitystä, torjumaan köyhyyttä ja vähentämään eriarvoisuutta ottaen huomioon Chilen sitoutuminen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti;

                              f)

                              tuetaan Chileä koulutuksen tason ja koulutusohjelmien parantamisessa ja varmistetaan, että kaikkein pienituloisimmilla ihmisillä on täydet mahdollisuudet päästä korkea-asteen koulutukseen; vahvistetaan yliopistojen ja työmarkkinoiden välistä yhteyttä sekä poistetaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta ja edistetään nuorten työllisyyttä;

                              g)

                              kannustetaan sosiaali- ja ympäristöoikeuksien suojelua ja varmistetaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten tehokas täytäntöönpano sekä lakkautetaan pakkotyö ja lapsityövoiman käyttö;

                        Monenvälisyys ja alueellinen ja kansainvälinen yhteistyö

                              h)

                              vahvistetaan vuoropuhelua ja yhteistyötä alueellisissa ja maailmanlaajuisissa haasteissa, joita ovat esimerkiksi järjestäytynyt rikollisuus, muuttoliike, terrorismi sekä ilmastonmuutos, mukaan lukien Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpano; tuetaan EU:n ja Chilen välistä yhteistyötä muuttoliikkeen hallintaan liittyvissä asioissa sekä perustetaan takaisinottomekanismeja myös kansalaisuudettomia henkilöitä ja kolmansien maiden kansalaisia varten;

                              i)

                              muistutetaan monenvälisen ohjelman merkityksestä ja siitä, että kahdenväliset neuvottelut eivät saa heikentää pyrkimyksiä saada aikaan edistystä monenvälisellä tasolla;

                              j)

                              edistetään monenvälisyyden ja kansainvälisen yhteistyön vahvistamista, jotta voidaan edistää kansainvälistä turvallisuutta ja torjua tehokkaasti globaaleja haasteita; lisätään sopimuspuolten kansainvälisissä järjestöissä ja yhteyksissä omaksumien kantojen koordinointia;

                              k)

                              kannustetaan Chileä tukemaan jatkossakin alueellisia yhdentymis- ja yhteistyömekanismeja, erityisesti Tyynenmeren allianssia, ottaen huomioon sen saavuttamat rohkaisevat tulokset alueen jäsenten välisen taloudellisen yhdentymisen todellisena ja aktiivisena liikkeellepanevana voimana, sekä UNASURia sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisöä (CELAC); selvitetään mahdollisuutta, että EU saisi tarkkailijan aseman Tyynenmeren allianssissa;

                        Poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö

                              l)

                              huolehditaan tarkoituksenmukaisesta säännöllisestä vuoropuhelusta kaikista merkityksellisistä aiheista olemassa olevien formaattien pohjalta ja niitä laajentaen; otetaan käyttöön kumppanuuden välineen kautta saatavilla olevat voimavarat strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

                              m)

                              tehdään tiivistä yhteistyötä turvallisuuden ja puolustuksen alalla, erityisesti konfliktien ennaltaehkäisyn, kriisinhallinnan, meriturvallisuuden, aseistariisunnan ja aseiden leviämisen estämisen aloilla; mahdollistetaan Chilen nykyistä tiiviimpi osallistuminen EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioihin;

                              n)

                              mahdollistetaan vahvistettu yhteistyö terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja verkkorikollisuuden torjunnassa sekä radikalisoitumisen ja rajatylittävän rikollisuuden ehkäisemisessä kansalaisvapauksia ja perusoikeuksia heikentämättä; ryhdytään maailmanlaajuisen terrorismin torjunnan puitteissa toimiin ja tehostetaan maailmanlaajuisen ja alueellisen yhteistyön mekanismeja, toimenpiteitä ja elimiä kansainvälisen oikeuden ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti;

                              o)

                              lisätään yhteistyötä korruption, rahanpesun ja veropetosten torjunnassa; sisällytetään sopimukseen verotusalan hyvää hallintotapaa koskevia säännöksiä ja avoimuusvaatimuksia, joilla vahvistetaan osapuolten sitoutuminen noudattamaan kansainvälisiä normeja veron välttelyn ja veropetosten torjumiseksi;

                              p)

                              muistetaan, että korruptio heikentää ihmisoikeuksia, tasa-arvoa, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, kauppaa sekä tervettä kilpailua ja jarruttaa näin talouskasvua; sisällytetään sopimukseen erityisiä jaksoja, joissa määritellään selkeitä ja vahvoja sitoumuksia ja toimenpiteitä, jotta voidaan torjua korruptiota sen kaikissa muodoissa ja panna täytäntöön kansainvälisiä normeja ja monenvälisiä korruption vastaisia yleissopimuksia;

                              q)

                              helpotetaan liikkuvuutta EU:n ja Chilen välillä; lisätään nuoriso- ja opiskelijavaihtoja, apurahaohjelmia ja koulutusta esimerkiksi ERASMUS+-ohjelman kautta; jatketaan työtä kohti akateemisten tutkintojen täysimääräistä vastavuoroista tunnustamista ja korkeakoulutuksen nykyaikaistamista, saatavuutta ja kansainvälistämistä;

                              r)

                              edistetään tieteellisen ja teknisen tiedon siirtoa ja lisätään yhteistyötä tutkimuksen ja yhteistyön alalla, siten että hyödynnetään täysimääräisesti nykyisiä ohjelmia, esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelmaa;

                              s)

                              edistetään ja lujitetaan suhteita kansainvälisen yhteistyön alalla vuonna 2015 allekirjoitetun kansainvälistä yhteistyötä koskevan yhteistoimintapöytäkirjan pohjalta; luodaan innovatiivisia mekanismeja, joilla laajennetaan ja vahvistetaan kolmenvälistä ja alueellista yhteistyötä, jota tehdään kolmansien osapuolten kanssa Latinalaisessa Amerikassa ja sen ulkopuolella EUROsociAL+:n ja Euroclima+:n kaltaisten ohjelmien kautta, sekä Copolad-yhteistyöohjelman tyyppistä huumepolitiikkaan liittyvää yhteistyötä;

                              t)

                              kehitetään menetelmä, jolla tuodaan esiin uudistetun sopimuksen vaikutukset miehiin ja naisiin, sekä hyödynnetään saatuja tuloksia, kun muotoillaan politiikkaa, jolla pyritään saavuttamaan sukupuolten välinen tasapaino;

                              u)

                              vahvistetaan yhteinen sitoutuminen Pariisin ilmastosopimukseen ja Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja määrätään EU:n ja Chilen tiiviistä yhteistyöstä ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen torjunnan alalla; vahvistetaan tekniseen ja poliittiseen yhteistyöhön liittyvää kumppanuutta keskeisillä ympäristöaloilla, joita ovat muun muassa kansainvälisten kuljetusten hiilidioksidipäästöt, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen sekä kestävä tuotanto ja kulutus; kannustetaan tiivistämään yhteistyötä kiertotalouden alalla, jotta voidaan parantaa resurssitehokkuutta, luonnonvarojen kestävää käyttöä, ekoinnovointia ja vesihuoltoa; lisätään tukea hankkeille, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia;

                              v)

                              vahvistetaan tutkimus- ja kehittämisalan yhteistyötä sekä yhteistyötä, jossa pyritään hyödyntämään satelliitteihin perustuvan maan havainnoinnin alalla toteutettavaa EU:n Copernicus-ohjelmaa ympäristötarkoituksiin;

                              w)

                              edistetään kulttuuriyhteistyötä sekä tuetaan maahanmuuttajia sekä Chilessä että EU:ssa ulkomaisten investointien edistämiseksi niin EU:ssa kuin myös Chilessä;

                              x)

                              vahvistetaan, että vedensaanti on ihmisoikeus;

                        Institutionaaliset määräykset

                              y)

                              varmistetaan, että assosiaatiosopimus perustuu parlamentin vahvaan panokseen, ja vahvistetaan nykyisiä määräyksiä ja yhteistyömekanismeja, jotta mahdollistetaan laajempi osallisuus ja täytäntöönpanon valvonta erityisesti olemassa olevan parlamentaarisen sekavaliokunnan parlamenttienvälisen muodon kautta; annetaan parlamentaariselle sekavaliokunnalle mahdollisuus pyytää merkityksellisiä tietoja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta;

                              z)

                              varmistetaan kansalaisyhteiskunnan asianmukainen mukanaolo sekä neuvotteluvaiheessa että assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanovaiheessa, myös yhteisessä neuvoa-antavassa komiteassa, mutta ei kuitenkaan tähän rajoittuen; painottaa, että on otettava käyttöön vakiintunut mekanismi, jonka avulla voidaan käydä poliittista vuoropuhelua kummankin alueen kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa;

                              aa)

                              huolehditaan siitä, että parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti neuvottelujen kaikissa vaiheissa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti; tähän kuuluu myös se, että parlamentille toimitetaan myös neuvottelutekstit ja -pöytäkirjat kultakin neuvottelukierrokselta; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille 22. tammikuuta 2018 tehdyn neuvoston päätöksen julkaista komissiolle ja varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle marraskuussa 2017 annetut neuvotteluvaltuudet;

                              ab)

                              pidetään neuvotteluohjeiden hiljattaista julkaisemista tärkeänä ennakkotapauksena ja sitoudutaan julkaisemaan tulevaisuudessa kaikki kansainvälisiä sopimuksia koskevat neuvotteluohjeet;

                              ac)

                              kiirehditään assosiaatiosopimuksesta käytäviä neuvotteluja, jotta parlamentti voi ratifioida sen ennen meneillään olevan vaalikauden loppua;

                              ad)

                              varmistetaan, että kaikilla tasoilla noudatetaan vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan uutta sopimusta ei sovelleta väliaikaisesti ennen kuin parlamentti on antanut hyväksyntänsä;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Chilen tasavallan presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

         (1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0354.

         (2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0345.


title: Euroopan Keskuspankin Suositus, annettu 17 päivänä tammikuuta 2020, osingonjakopolitiikasta (EKP/2020/1)2020/C 30/01

text:
               29.1.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 30/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 17 päivänä tammikuuta 2020,
      osingonjakopolitiikasta
      (EKP/2020/1)
      (2020/C 30/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 6 kohdan ja 132 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 34 artiklan,
      ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
      ottaa huomioon kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17), (2)

      sekä katsoo seuraavaa:
      Luottolaitosten on jatkettava valmistautumista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (4) oikea-aikaiseen ja täysimääräiseen soveltamiseen sekä valmistauduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2395 (5) säädetyn siirtymäjakson – jolla lievennetään odotettavissa olevien luottotappioiden kirjaamisesta mahdollisesti koituvaa merkittävää negatiivista vaikutusta ydinpääomaan (CET1) – päättymiseen haastavassa makrotalous- ja rahoitusympäristössä, joka luo paineita luottolaitosten kannattavuudelle ja tämän seurauksena niiden kyvylle vahvistaa pääomapohjaansa. On lisäksi todettava, että vaikka luottolaitosten on rahoitettava taloutta, varovainen jakopolitiikka on osa tarkoituksenmukaista riskienhallintajärjestelmää ja vakaata pankkijärjestelmää. Olisi sovellettava menetelmää, joka vahvistettiin Euroopan keskuspankin suosituksessa EKP/2019/1 (6),
      ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

         I.

                  1.

                  Luottolaitosten osingonjakopolitiikan tulisi perustua konservatiivisiin ja varovaisiin oletuksiin siten, että luottolaitokset täyttävät sovellettavat vakavaraisuusvaatimukset sekä vakavaraisuuden arviointiprosessin (SREP) tulokset mahdollisen osingonjaon jälkeen.

                              a)

                              Luottolaitosten on kaikissa olosuhteissa täytettävä sovellettavat vähimmäisvakavaraisuusvaatimukset (pilari 1:n vaatimukset). Näitä ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan mukaisesti 4,5 prosentin ydinpääoman (CET1) osuus, 6 prosentin ensisijaisen pääoman (T1) osuus ja 8 prosentin kokonaispääomaosuus.

                              b)

                              Luottolaitosten on lisäksi kaikissa olosuhteissa täytettävä vakavaraisuusvaatimukset, jotka on asetettu SREP:in seurauksena asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisella päätöksellä ja jotka ovat pilari 1:n vaatimuksia tiukemmat (pilari 2:n vaatimukset).

                              c)

                              Luottolaitosten on myös täytettävä direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhteenlasketun puskurivaatimuksen.

                              d)

                              Luottolaitosten on myös täytettävä täysiin vaatimuksiin perustuva (7) ydinpääoman (CET1) osuus, ensisijaisen pääoman (T1) osuus sekä kokonaisuuspääomaosuus sovellettavaan määräpäivään mennessä. Tällä tarkoitetaan edellä mainittujen osuuksien sekä direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhteenlasketun puskurivaatimuksen täysimääräistä soveltamista siirtymäsäännösten soveltamisen jälkeen. Siirtymäsäännökset vahvistetaan direktiivin 2013/36/EU XI osastossa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 kymmenennessä osassa.

                              e)

                              Luottolaitosten, jotka päättivät soveltaa asetuksessa (EU) 2017/2395 säädettyjä järjestelyjä siirtymäajanjakson ajan on myös täytettävä täysiin vaatimuksiin perustuva ydinpääoman (CET1) osuus kyseisessä asetuksessa säädetyn siirtymäkauden päättymiseen mennessä.

                        Näiden vaatimusten on täytyttävä konsolidoidusti – soveltuvin osin myös alakonsolidointiryhmän tasolla – sekä yksittäisen laitoksen tasolla paitsi jos vakavaraisuusvaatimuksia ei sovelleta yksittäisen laitoksen tasolla asetuksen (EU) N:o 575/2013 7 ja 10 artiklassa säädetyn mukaisesti.

                  2.

                  Ottaen huomioon, että luottolaitokset maksavat tilikauden 2019 osingot (8) vuoden 2020 aikana, EKP suosittaa seuraavaa:

                              a)

                              Ryhmä 1 Luottolaitosten, jotka i) täyttävät 1 kohdan a, b ja c alakohdassa kuvatut sovellettavat pääomavaatimukset ja ii) ovat jo saavuttaneet 1 kohdan d ja e alakohdassa kuvatut täysiin vaatimuksiin perustuvat osuudet 31 päivänä joulukuuta 2019, olisi jaettava nettovoittonsa osinkoina varovaisuutta noudattaen siten, että ne pystyvät jatkuvasti täyttämään kaikki vaatimukset ja SREP:in tulokset siinäkin tapauksessa, että taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset heikentyvät;

                              b)

                              Ryhmä 2 Luottolaitosten, jotka täyttävät 1 kohdan a, b ja c alakohdassa kuvatut sovellettavat pääomavaatimukset 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta jotka eivät vielä ole saavuttaneet 1 kohdan d ja e alakohdassa kuvattuja täysiin vaatimuksiin perustuvia osuuksia 31 päivänä joulukuuta 2019, olisi jaettava nettovoittonsa osinkoina varovaisuutta noudattaen siten, että ne pystyvät jatkuvasti täyttämään kaikki vaatimukset ja SREP:in tulokset siinäkin tapauksessa, että taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset heikentyvät. Niiden olisi lisäksi lähtökohtaisesti maksettava osinkoja vain jos ne täyttävät myös 1 kohdan d alakohdassa vahvistetut edellytykset ja voidaan varmistaa vähintäänkin lineaarinen (9) kehitys 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja täysiin vaatimuksiin ja SREP:in tuloksiin perustuvia pääomavaatimuksia kohti.

                              c)

                              Ryhmä 3 Luottolaitosten, jotka eivät noudata 1 kohdan a, b tai c alakohdassa mainittuja vaatimuksia, ei lähtökohtaisesti pidä jakaa osinkoja.

                        Luottolaitosten, jotka eivät voi noudattaa tätä suositusta, koska ne katsovat, että niiden on lain mukaan maksettava osinkoja, olisi otettava viipymättä yhteyttä yhteiseen valvontaryhmäänsä.
                  Edellä 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen ryhmään 1, 2 tai 3 kuuluvien luottolaitosten odotetaan noudatettavan myös pilari 2:n mukaista pääomaohjeistusta. Jos luottolaitos toimii tai sen odotetaan toimivan pilari 2:n mukaisen pääomaohjeistuksen alittavalla tasolla, sen olisi välittömästi otettava yhteyttä yhteiseen valvontaryhmäänsä. EKP arvioi laitoksen pääoman tason laskun tai odotetun laskun taustalla olevat syyt, ja harkitsee ryhtymistä asianmukaisiin ja suhteellisuusperiaatteen mukaisiin laitoskohtaisiin toimiin.
                  Osingonjakopolitiikassaan ja pääoman hallinnassa luottolaitosten edellytetään myös ottavan huomioon mahdolliset vaikutukset, jotka unionin lainsäädännön, sääntelyn tai kirjanpitosääntöjen tulevilla muutoksilla saattaa olla vaadittuun pääomaan. Jollei muita erityisiä tietoja ole saatavilla odotuksena on, että pääomasuunnittelussa käytettävät pilari 2:n vaatimukset ja pilari 2:n mukainen pääomaohjeistus pysyvät vähintään yhtä korkeina kuin niiden nykyinen taso.

         II.

      Tämä suositus on osoitettu asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 16 ja 22 kohdassa tarkoitetuille merkittäville valvottaville yhteisölle ja merkittäville valvottaville ryhmittymille.

         III.

      Tämä suositus on niin ikään osoitettu kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja nimetyille viranomaisille, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 7 ja 23 kohdassa tarkoitetuista vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä ja vähemmän merkittävistä valvottavista ryhmittymistä. Kansallisten toimivaltaisten ja nimettyjen viranomaisten odotetaan soveltavan tätä suositusta edellä mainittuihin yhteisöihin ja ryhmittymiin sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista. (10)

         Annettu Frankfurt am Mainissa 17 päivänä tammikuuta 2020.

               EKP:n puheenjohtaja

            Christine LAGARDE

         (1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2395 asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siirtymäjärjestelyillä, jotka koskevat IFRS 9 -standardin käyttöönotolla omiin varoihin olevan vaikutuksen lieventämistä ja suuria asiakasriskejä koskevien säännösten soveltamista tiettyihin jonkin jäsenvaltion valuutan määräisiin julkisen sektorin vastuisiin, (EUVL, L 345, 27.12.2017, s. 27).

         (6)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2019/1, annettu 7 päivänä tammikuuta 2019, osingonjakopolitiikasta (EUVL C 11, 11.1.2019, s. 1).

         (7)  Kaikki puskurit täysiin vaatimuksiin perustuvalla tasolla.

         (8)  Luottolaitosten oikeudellinen muoto voi vaihdella; ne voivat olla esim. listattuja yhtiöitä tai muita kuin osakeyhtiöitä, kuten keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia tai säästöpankkeja. Termillä "osinko" viitataan tässä suosituksessa kaikentyyppisiin rahasuorituksiin, jotka edellyttävät ylimmän päättävän elimen hyväksyntää.

         (9)  Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että jäljellä olevan siirtymäkauden ajan luottolaitosten olisi lähtökohtaisesti säilytettävä vähintään vuotuinen suhteellinen osuus 1 kohdan e alakohdassa mainitun täysiin vaatimuksiin perustuvan ydinpääoman osuutensa, ensisijaisen pääoman osuutensa ja kokonaispääomaosuutensa vajeesta.

         (10)  Jos suositusta sovelletaan vähemmän merkittäviin valvottaviin yhteisöihin ja vähemmän merkittäviin valvottaviin ryhmittymiin, jotka katsovat, etteivät ne voi noudattaa tätä suositusta, koska niiden näkemyksen mukaan niiden on lain mukaan maksettava osinkoja, niiden olisi otettava viipymättä yhteyttä kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin.


title: Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Belgian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto 2020/C 282/01

text:
               26.8.2020

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 282/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020,
      Belgian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2020/C 282/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 vuotuisen kestävän kasvun strategian, mikä aloitti vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Komissio hyväksyi 17 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta.

                  (2)

                  Belgiaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3), jäljempänä ’vuoden 2019 maakohtaiset suositukset’, noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

                  (4)

                  Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

                  (5)

                  Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Yleinen poikkeuslauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 (4) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Komissio katsoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-pandemian aiheuttama vakava talouden taantuma, yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin edellytykset olivat täyttyneet, ja pyysi neuvostoa hyväksymään tämän johtopäätöksen. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. He olivat yhtä mieltä siitä, että vakava talouden laskusuhdanne vaatii määrätietoisia, tavoitteellisia ja koordinoituja vastatoimia. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

                  (6)

                  On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä covid-19-pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kantokykyä, lieventää pandemian sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin toimintaan ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kriisistä saadut kokemukset.

                  (7)

                  Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, olisi kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia. Muun muassa parannetuilla hankintastrategioilla, monipuolisilla toimitusketjuilla ja välttämättömien tarvikkeiden strategisilla varastoilla on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

                  (8)

                  Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EU) 2020/460 (5) ja (EU) 2020/558 (6). Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Belgiaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten.

                  (9)

                  Covid-19-pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy huomattava riski, että alueiden väliset ja alueiden sisäiset kehityserot kasvavat Belgiassa. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

                  (10)

                  Belgia toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (11)

                  Belgiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

                  (12)

                  Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Belgialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Koska Belgian arvioitiin täyttävän edellytykset poiketa tilapäisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta pyytämänsä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen rakenneuudistuslausekkeen nojalla, vuonna 2019 vaadittavaa rakenteellista sopeutusta pienennettiin 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jolloin nettomääräisten perusmenojen nimelliskasvu olisi vuonna 2019 enintään 2,8 prosenttia. Komission kokonaisarviointi vahvistaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Tämä on merkityksellinen tekijä perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditussa komission kertomuksessa, jossa arvioidaan, noudattaako Belgia velkakriteeriä vuonna 2019.

                  (13)

                  Vuoden 2020 vakausohjelmassa liittovaltion hallitus odottaa julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 7,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun alijäämä oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Julkisen talouden velka supistui 98,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, jonka jälkeen sen odotetaan vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kasvavan noin 115 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

                  (14)

                  Belgia on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin kuuluvat liittovaltion tilapäinen työttömyysetuusjärjestelmä, itsenäisten ammatinharjoittajien korvaavat tulot, liittovaltion varaukset kriisiin liittyvien menojen kattamiseksi, erilaiset alueelliset avustukset yrityksille ja yksityishenkilöille sekä alakohtaiset tuet. Alijäämää kasvattavien toimenpiteiden suuruus vastaa pääpiirteissään komission arvioita, kun otetaan huomioon automaattisista vakauttajista johtuvien kustannusten erilainen kohtelu. Lisäksi Belgia on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näissä toimenpiteissä on kyse sekä liittovaltiotason että aluetason lainatakauksista yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, ja niiden määräksi arvioidaan vuoden 2020 vakausohjelmassa 11,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Veronmaksun lykkäyksiä, erityisesti henkilökohtaisten tuloverojen ja yhtiöverojen sekä sosiaaliturvamaksujen osalta, on myös pantu täytäntöön, mutta vuoden 2020 vakausohjelmassa ei ole määritetty niiden suuruutta. Belgian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

                  (15)

                  Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Belgian julkisen talouden rahoitusasema on -8,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja -4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 113,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.

                  (16)

                  Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti laaditun kertomuksen, koska Belgia ei noudattanut velkasääntöä vuonna 2019 ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan komission analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyjä alijäämä- ja velkakriteerejä ei ole noudatettu.

                  (17)

                  Belgian viranomaiset ovat vastanneet covid-19-pandemiaan kattavalla toimenpidepaketilla, jolla pyritään lieventämään jyrkän taloudellisen taantuman sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. On otettu käyttöön 50 miljardin euron takausohjelma, jolla tuetaan uusia lyhytaikaisia luottoja elinkelpoisille yrityksille. Alueet ja yhteisöt ovat myös ottaneet käyttöön siltalainojen ja tavallisten yrityslainojen takauksia, suorien lainojen muodossa myönnettävän maksuvalmiustuen yrityksille ja toimenpiteitä, joilla tuetaan taloudellisesti covid-19-kriisistä eniten kärsineitä yrityksiä. Olemassa olevien asuntolainojen ja yrityslainojen takaisinmaksuaikaa voidaan pidentää. Kriisistä kärsineiden yritysten konkurssimenettelyjä on mahdollista lykätä tilapäisesti. On otettu käyttöön erilaisia kannustimia, joilla rohkaistaan useampia työntekijöitä pysymään työelämässä tai ottamaan uudelleen vastaan työtä toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Sosiaaliturvamaksuja ja veroja, kuten arvonlisäveroa, yhtiöveroja ja henkilökohtaisia tuloveroja, voidaan lykätä tai niiden maksamisesta voidaan joissakin tapauksissa vapauttaa. Liittohallitus on asettanut covid-19-kriisin koettelemien yritysten käyttöön ylivoimaisesta esteestä johtuvaa tilapäistä työttömyyttä koskevan järjestelmän, ja sen etuudet ovat tavanomaista paremmat. Itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden toiminta on keskeytynyt yhtäjaksoisesti vähintään seitsemäksi päiväksi, voivat saada kuukausittaista ansionmenetyskorvausta. Työttömyysetuuksien asteittainen aleneminen on pysäytetty väliaikaisesti. Liittohallitus valmistelee myös lisätoimenpiteitä yritysten maksukyvyttömyyden torjumiseksi, kuten vapautusta yhteisö- ja henkilötuloverosta verovuonna 2020.

                  (18)

                  Belgian terveydenhuoltojärjestelmä toimii hyvin siltä osin kuin on kyse akuutin hoidon tarjoamisesta sairaaloissa. Covid-19-pandemia on kuitenkin tuonut esiin useita puutteita terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyssä, kun kohdataan vakava kansanterveyskriisi. Tämä viittaa siihen, että Belgiassa on terveydenhuollon työntekijöistä rakenteellista pulaa, johon on puututtava. Lähitulevaisuudessa keskeisellä sijalla on edelleen sen varmistaminen, että kriittisiä lääkinnällisiä tuotteita on riittävästi, mukaan lukien suojavarusteita erityisesti terveydenhuoltoalan työntekijöille ja muissa tartunnalle alttiissa ammateissa työskenteleville. Julkisen terveydenhuollon strategia, joka on täysin koordinoitu ennaltaehkäisy- ja pitkäaikaishoitopolitiikan kanssa, on edelleen välttämätön lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, jotta voidaan varmistaa covid-19-pandemian kaltaisten kansanterveyskriisien tehokas hallinta. Tässä yhteydessä on tärkeää panna sujuvasti täytäntöön ministeriöiden välinen sopimus julkisesta terveydenhuollosta, jotta sairaaloiden henkilökunta ja infrastruktuuri (jotka kuuluvat liittovaltion toimivaltaan) olisivat väliaikaisesti pitkäaikaishoitolaitosten (jotka kuuluvat yhteisöjen toimivaltaan) käytettävissä covid-19-kriisin aikana.

                  (19)

                  Työllisyys oli ennätyksellisen korkealla vuonna 2019 ja vuoden 2020 alussa, mutta covid-19-kriisi on pysäyttänyt äkillisesti sen kasvun Belgiassa. Belgian nykyisillä julkisilla toimeentulotukijärjestelmillä, kuten työntekijöiden tilapäistä työttömyyttä koskevalla järjestelmällä ja itsenäisten ammatinharjoittajien oikeudella väliaikaiseen tukeen, korvataan osittain työajan lyhentämisestä johtuvat tulonmenetykset. Nämä työajan lyhentämisjärjestelyt pienentävät merkittävästi tuotannon vähenemisen vaikutusta työllisyyteen. Työttömyyden odotetaan kuitenkin nousevan 7 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan hieman 6,6 prosenttiin vuonna 2021. Jotta voidaan estää työttömyyden kasvun muuttuminen rakenteelliseksi, tarvitaan kuitenkin lisätoimia nykyisten aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen tehostamiseksi. Niiden vaikutus on edelleen heikko, koska suuri osa työttömistä osallistuu aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin mutta samanaikaisesti siirtyminen työttömyydestä työelämään on vähäistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että varmistetaan kokonaisvaltainen lähestymistapa niihin, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista ja joihin covid-19-kriisin kielteiset sosioekonomiset seuraukset todennäköisesti vaikuttavat eniten. Muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ovat erityisesti matalan osaamistason työntekijät, maahanmuuttajataustaiset ja vammaiset. Lisäksi työn verokiila on edelleen keskimäärin suuri kaikilla palkkatasoilla lukuun ottamatta erittäin pienipalkkaisia (joiden palkka on 50 prosenttia keskipalkasta). Tämä on tärkeä syy suhteellisen suuriin työvoimakustannuksiin, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti työvoiman kysyntään, erityisesti matalan tuottavuuden työpaikkojen osalta.

                  (20)

                  Työvoiman liikkuvuutta olisi edistettävä aloille, joilla on suuria puutteita, kuten terveydenhuolto, tieto- ja viestintäteknologia sekä teknistä ja ammatillista asiantuntemusta edellyttävät ammatit. Tähän liittyy merkittäviä uudelleen- ja täydennyskoulutustarpeita, ja aikuisten osallistumista koulutukseen on lisättävä muun muassa lyhennetyn työajan avulla. On huolestuttavaa, että nykyiset koulutuskannustinohjelmat eivät saavuta niitä, joille niistä olisi eniten hyötyä, kuten matalan osaamistason työntekijät, iäkkäämmät työntekijät ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt. Heikko kielitaito on suuri este erityisesti kaksikielisen Brysselin työmarkkinoilla. Yhteisöt pyrkivät lisäämään luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan opiskelua, mutta työmarkkinoiden tulevaan kysyntään vastaamiseksi olisi laadittava kattavampia strategioita. Digitaalisten taitojen yleinen taso on hyvä, mutta sen parantuminen on pysähtynyt. Nuorten ja erityisesti niiden, joilla on alhainen koulutustaso, digitaalisten taitojen taso on alhaisempi kuin unionissa keskimäärin, ja se on heikentynyt viime vuosina. Etäopiskelumahdollisuuden varmistamiseksi on välttämätöntä, että kaikilla oppilailla on käytettävissään asianmukaiset laitteet ja internetyhteys. Lisäksi edellytetään tarvittavia opettajankoulutus- ja mentorointijärjestelyjä. Tämä on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että nykyinen eriarvoisuus koulutusjärjestelmässä ei pahene covid-19-kriisin vuoksi.

                  (21)

                  Belgia on ottanut käyttöön useita yritysten maksuvalmiutta tukevia ohjelmia, kuten lainojen valtiontakausohjelman ja useita alueellisia tukiohjelmia, joista on ilmoitettu valtiontukitoimenpiteitä talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-pandemiassa koskevien tilapäisten puitteiden nojalla. Tällaisten ohjelmien tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano, myös välittäjien toimesta, on olennaisen tärkeää. Sen avulla voidaan varmistaa, että yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ja itsenäiset ammatinharjoittajat, hyötyvät ohjelmista, jolloin niitä voidaan suojella ja nopeuttaa elpymistä. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan, myös välittäjien, häiriönsietokyky.

                  (22)

                  Hallituksen ponnisteluista huolimatta yritysten hallinnollinen taakka on noin 7 miljardia euroa vuodessa (1,6 % suhteessa BKT:hen), josta suurin osa johtuu vero- ja työlainsäädännön noudattamisesta. Verojärjestelmä on monimutkainen erilaisten verotukien vuoksi. Yrityksen palkanmaksun hallinnointi on monimutkaista erityisesti niille yrityksille, joiden on selviydyttävä erilaisista alueellisista järjestelmistä. Viranomaisten yrityksille suorittamissa maksuissa on yhä suurempia viiveitä, mikä johtaa osaltaan yritysten konkursseihin ja liiketoimintaympäristön heikkenemiseen. Rakennuslupien myöntämisessä ja sähkö- ja vesiliittymien saannissa on pitkiä viivästyksiä. Kiinteistökauppamenettely kuuluu unionin hitaimpiin ja kalleimpiin. Käsityöläis- ja rakennuspalvelujen alalle pääsyä koskevissa vaatimuksissa on suuria alueellisia eroja. Tiukan sääntelyn, korkeiden palkkakustannusten ja työmarkkinoiden jäykkyyden kumulatiiviset vaikutukset hankaloittavat vähittäiskauppasektorin toimintaa. Kauppojen aukioloaikoja, myynninedistämistä, alennuksia ja käsikauppalääkkeiden jakelukanavia koskevat säännöt hankaloittavat vähittäiskauppiaiden toimintaympäristöä. 5G:n käyttöönottoa voivat jarruttaa muun muassa tiukat, alueittain vaihtelevat säteilysuojelua koskevat ympäristö- ja terveysstandardit (erityisesti Brysselissä), kalliit antenniverot Brysselissä ja pitkät antennien käyttöönottolupien myöntämisajat. Maksukyvyttömyysmenettelyjen osalta ei ole olemassa erityistä yksinkertaistettua tuomioistuimen ulkopuolista menettelyä pk-yrityksille, ja ainoastaan velalliset voivat aloittaa maksukyvyttömyysmenettelyn. Asteittaisista parannuksista huolimatta riittämätön digitalisointi ja resurssien puute ovat edelleen haaste oikeusjärjestelmälle. Pitkät hallintomenettelyt viivästyttävät merkittävästi julkisia hankintoja ja rakennuslupia koskevia asioita. Markkinavalvonnan, kilpailun ja rautatieliikenteen alalla keskeisillä täytäntöönpanoviranomaisilla on liian vähän henkilöstöä tehtäviensä hoitamiseen.

                  (23)

                  Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös uudistusten avulla, mikä tukisi myös teollisuuden muutosprosessia. Kuten vuosia 2021–2030 koskevassa kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa todetaan, Belgialla on merkittäviä investointitarpeita kestävän liikenteen alalla, erityisesti ruuhkien torjumiseksi ja sähköisen liikkuvuuden edistämiseksi. Ennen covid-19-kriisiä Belgian alueet olivat ilmoittaneet merkittävistä monivuotisista liikenneinfrastruktuurisuunnitelmista. Suuria investointeja tehdään Brysselin taajamajunaliikenteeseen, merkinantojärjestelmiin sekä satamiin johtaviin ja rajat ylittäviin rautatieyhteyksiin. Myös Brysselin metro-, raitiovaunu- ja bussiverkon infrastruktuuriin ollaan tekemässä merkittäviä investointeja. Kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa yksilöitiin myös merkittäviä investointitarpeita, jotka liittyvät uusiutuvaan ja joustavaan sähköntuotantoon, yhteenliitäntöihin, älykkäisiin verkkoihin, varastointiin ja energiatehokkuuteen. Nämä investoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan saavuttaa EU:n energia- ja ilmastotavoitteet, toteuttaa Belgian oikeudellinen sitoumus luopua kokonaan ydinenergiasta vuoteen 2025 mennessä ja kunnostaa 80 prosenttia ennen energiastandardien käyttöönottoa rakennetusta rakennuskannasta. Yksityisen tutkimus- ja kehitys- eli T&K-intensiteetin suhteellisen korkeasta tasosta poiketen julkinen T&K-intensiteetti on edelleen hieman alhaisempi kuin useimmissa jäsenvaltioissa, joiden talouskehitys on samantasoista. Belgia on vaarassa jäädä jälkeen 5G:n käyttöönotossa, koska se ei suunnittele 5G-pioneeritaajuusalueiden osoittamista EU:n lainsäädännössä säädetyissä määräajoissa. Belgian viranomaiset käynnistivät maaliskuussa 2020 julkisen kuulemisen, joka koskee tilapäisten kansallisten toimilupien myöntämistä taajuusalueella 3,6–3,8 GHz saatavilla olevaan 200 MHz:n taajuuskaistaan tilapäisenä ratkaisuna. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Belgiaa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Belgia voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.

                  (24)

                  Vaikka tässä suosituksessa esitetyissä maakohtaisissa suosituksissa, jäljempänä ’vuoden 2020 maakohtaiset suositukset’, keskitytään covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten korjaamiseen ja talouden elpymisen helpottamiseen, vuoden 2019 maakohtaiset suositukset koskevat kuitenkin myös uudistuksia, jotka ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenteellisiin haasteisiin vastatessa olennaisia. Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja niiden seuraamista jatketaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä koko ensi vuoden. Tämä koskee myös investointeihin liittyvästä talouspolitiikasta annettuja vuoden 2019 maakohtaisia suosituksia. Kaikki vuoden 2019 maakohtaiset suositukset olisi otettava huomioon vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikan rahoituksen strategisessa ohjelmasuunnittelussa, kriisiä lieventävät toimenpiteet ja ulospääsystrategiat mukaan lukien.

                  (25)

                  Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa unionissa puitteet talous- ja työllisyyspolitiikan jatkuvalle koordinoinnille, jolla voidaan edistää kestävää taloutta. Jäsenvaltiot ovat vuoden 2020 kansallisissa uudistusohjelmissaan arvioineet edistymistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Varmistamalla, että vuoden 2020 maakohtaisia suosituksia noudatetaan kaikilta osin, Belgia edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja yhteisiä pyrkimyksiä varmistaa kilpailukykyinen kestävyys unionissa.

                  (26)

                  Talouksien tiivis koordinointi talous- ja rahaliitossa on keskeistä, jotta covid-19-pandemian taloudellisista vaikutuksista voidaan toipua nopeasti. Koska Belgia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, sen olisi euroryhmän antaman poliittisen ohjauksen huomioon ottaen varmistettava, että sen politiikka on euroalueelle annettujen vuoden 2020 suositusten mukaista ja muiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkönä on euro, politiikkojen kanssa yhteen sovitettua.

                  (27)

                  Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Belgian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Belgialle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Belgian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (28)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2020 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2020 ja 2021 toimia, joilla se

                  1.

                  toteuttaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän yleistä kantokykyä ja varmistaa kriittisten lääkinnällisten tuotteiden saatavuuden;

                  2.

                  lieventää covid-19-kriisin työllisyys- ja sosiaalisia vaikutuksia erityisesti edistämällä tehokkaita aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja osaamisen kehittämistä;

                  3.

                  varmistaa maksuvalmiutta parantavien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien auttamiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti kestävän liikenteen infrastruktuuriin, energian puhtaaseen ja tehokkaaseen tuotantoon ja käyttöön, kiertotalouteen, digitaaliseen infrastruktuuriin, kuten 5G- ja gigabittiverkkoihin, sekä tutkimukseen ja innovointiin.

         Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2020.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J. KLOECKNER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 301, 5.9.2019, s. 1.

         (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.