title: 2014/117/EU: Komission suositus, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014 , tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 nojalla

text:
               5.3.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 65/31

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014,
   tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 nojalla
   (2014/117/EU)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tuottajaorganisaatioiden on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisilleen tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (1), jäljempänä ’YMJ-asetus’, 28 artiklan mukaisesti edistääkseen kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista.

               (2)

               Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevat suunnitelmat ovat pakollinen väline tuottajaorganisaatioille.

               (3)

               Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien yhdenmukaisen täytäntöönpanon edistämiseksi on tarpeen, että komissio esittää yksityiskohtaisemmat suositukset komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1418/2013 (2) esitetyistä rakenteesta, muodosta ja aikarajoista ja antaa selvän ja yksityiskohtaisen ohjeistuksen jäsenvaltioille ja tuottajaorganisaatioille.

               (4)

               Jotta tuottajaorganisaatioita autettaisiin edistämään kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista, komission olisi annettava tuottajaorganisaatioille suositukset siitä, miten niiden aiottu strategia tuotannon mukauttamisesta markkinoiden vaatimuksiin olisi esitettävä, erityisesti siltä osin kuin on kyse laadittavan tuotanto-ohjelman ja kaupan pitämistä koskevan strategian yksityiskohtaisesta esittämisestä.

               (5)

               Komission olisi myös annettava esimerkkejä eri toimenpiteistä, joita tuottajaorganisaatiot voisivat toteuttaa, jotta osoitettaisiin havainnollisesti, miten ne voisivat edistää konkreettisesti asetuksen (EU) N:o 1379/2013 7 artiklassa vahvistettuja tuottajaorganisaatioiden eri tavoitteita, joihin tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevilla suunnitelmilla pyritään.

               (6)

               Jotta tuottajaorganisaatioiden olisi helpompi seurata tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevia suunnitelmia ja jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien eri toimenpiteiden myötävaikutusta yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseen ja varmistaa, että tuottajaorganisaatiot täyttävät suunnitelmien täytäntöönpanoon liittyvät velvoitteet, olisi suositeltava asianmukaisten indikaattorien käyttöä.

               (7)

               Jotta tuottajaorganisaatioiden ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi helpompi arvioida rahoitustarpeita, joita aiheutuu tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, olisi suositeltava rahoitusaikataulun sisällyttämistä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin.

               (8)

               Jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat arvioida tuottajaorganisaatioiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa, komission olisi suositeltava, että tuottajaorganisaatioiden toimittamaan vuosikertomukseen sisällytetään asiaankuuluvat indikaattorit, joilla arvioidaan suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja sitä, miten niillä edistetään tuottajaorganisaatioiden tavoitteiden saavuttamista.

               (9)

               Tätä suositusta muutetaan tai tarkistetaan tarpeen mukaan, ja erityisesti sen jälkeen, kun on hyväksytty myöhemmin annettava, meri- ja kalastuspolitiikan rahoituksen ehtoja vuosina 2014–2020 koskeva unionin säädös,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   että tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden liitot noudattavat

               a)

               tämän suosituksen A osassa esitettyä muotoa ja rakennetta asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevissa suunnitelmissa, jäljempänä ’suunnitelmat’;

               b)

               tämän suosituksen B osassa esitettyjä yksityiskohtaisia ohjeita määräajoista ja menettelystä, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1379/2013 28 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vuosikertomusta, jäljempänä ’vuosikertomus’.

         Kun tässä suosituksessa viitataan tuottajaorganisaatioihin, on tarkoituksena viitata myös tuottajaorganisaatioiden liittoihin.

      A   OSA

   TUOTANTOA JA KAUPAN PITÄMISTÄ KOSKEVIEN SUUNNITELMIEN MUOTO JA RAKENNE
   Kalastus- ja vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden kansallisille viranomaisille toimittamien suunnitelmien olisi sisällettävä seuraavat yksityiskohtaiset tiedot:
   1.   Tuottajaorganisaatiota koskevat tiedot

         Nimi

   Tuottajaorganisaation täydellinen nimi.

         Tyyppi

   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatio tai kalastusalan tuottajaorganisaatio.

         Tunnus

   Kansallinen tunnistuskoodi.

         Toimipaikka

   Paikka, jossa tuottajaorganisaatio on virallisesti rekisteröity (kuten kaupunki tai satama), sekä sen toimivalta-alue, käyttäen asiaankuuluvaa NUTS (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö) -yksikköä.

         Jäsenmäärä

   Tuottajaorganisaatioon virallisesti rekisteröityjen tuottajien määrä.

         Liikevaihto (lajeittain)

   Taulukko, josta ilmenee tuottajaorganisaation kokonaisliikevaihto kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta, ja lisäksi näkymä, jossa esitetään liikevaihto lajeittain.
   Liikevaihto olisi laskettava joko ensimyynnissä kaupan pidetyn tuotannon keskimääräisenä vuotuisena arvona viimeksi kuluneina kolmena vuotena tai – vasta äskettäin hyväksyttyjen tuottajaorganisaatioiden osalta – niiden kunkin jäsenen ensimyynnissä samana aikana kaupan pidetyn tuotannon summana.

         Pyydettyjen saaliiden tai nostettujen tuotteiden määrä (lajeittain)

   Taulukko, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin lajin osalta pyydettyjen saaliiden tai nostettujen tuotteiden määrä ja arvo viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana ilmaistuna tonneina ja euroina vuotta kohti.

         Tuottajaorganisaation tärkeimmät kaupan pidetyt lajit [ex 2.1]

   On suositeltavaa käyttää edellisessä alakohdassa kuvattua taulukkoa tärkeimpien kaupan pidettyjen lajien esittämiseen. Tärkeimpien kaupallisten lajien olisi edustettava pääosaa kunkin tuottajaorganisaation tuotannosta liikevaihdon ja pyydettyjen saaliiden ja viljeltyjen lajien määrän suhteen. Komission asetuksen (EY) N:o 2508/2000 (3) 2 artiklassa vahvistettuja sääntöjä olisi käytettävä viitteenä.
   2.   Tuotanto-ohjelma ja kaupan pitämistä koskeva strategia

   2.1   Johdanto

   Tuottajaorganisaation olisi selitettävä yleinen johdonmukaisuus sen suunnittelemien toimenpiteiden ja suunnitelman tavoitteiden välillä.
   Tuottajaorganisaation varojen, mahdollisuuksien, uhkien ja heikkouksien arvioinnin perusteella suunnitelmien johdannossa olisi esitettävä tuottajaorganisaation suunniteltu strategia sen tuotannon kehittämiseksi ja mukauttamiseksi markkinoiden vaatimuksiin niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka tuottajaorganisaatioille on osoitettu YMJ-asetuksen 3 ja 7 artiklassa.
   Kyseisessä esityksessä olisi selvästi muodostettava yhteys tuotanto-ohjelman ja kaupan pitämistä koskevan strategian välillä, jonka tuottaja-organisaatio aikoo toteuttaa.
   2.2   Tuotanto-ohjelma

   Tuotanto-ohjelmassa olisi esitettävä tarjontaa koskeva alustava aikataulu koko vuoden ajalle markkinoiden kausivaihtelun perusteella (hinta, tuotanto ja kysyntä). Siinä olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat osatekijät:
   2.2.1   Kaikkien tuottajaorganisaatioiden osalta

               —

               tuotantotoimien suunnittelu,

               —

               toimien koordinointi muiden tuottajien kanssa.

         Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta:

               —

               kalastusoikeuksien hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken tuotantosuunnittelusta riippuen,

               —

               kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen täytäntöönpano ja hallinnointi.

         2.2.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

               —

               kestävien vesiviljelykäytänteiden kehittäminen.

         2.3   Kaupan pitämistä koskeva strategia

   Kaupan pitämistä koskevassa strategiassa olisi kuvattava, miten tuottajaorganisaatio aikoo varmistaa, että tarjonta on riittävää markkinoiden vaatimuksiin nähden, kun kyseessä on tarjonnan määrä, laatu ja muoto. Siinä olisi erityisesti otettava huomioon seuraavat osatekijät:

               —

               markkinoiden vaatimusten tunnistaminen (määrä, laatu ja muoto),

               —

               uusien liikkeiden ja muiden kaupallisten mahdollisuuksien tunnistaminen,

               —

               vuoropuhelu ja koordinointi muiden toimitusketjun toimijoiden kanssa.

         3.   YMJ-asetuksen 7 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimenpiteet

   3.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta:

   3.1.1   Kestävän kalastustoiminnan edistäminen
       (4)

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               kalastusoikeuksien yhteinen hallinnointi ja myöntäminen tuottajaorganisaation jäsenten kesken, perustana eri kantoja, kalastustyyppejä ja kalastusalueita koskevat hallinnointisäännöt,

               —

               vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien kalatalousalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan kalavaroja koskevaa päätöksentekoa,

               —

               sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä kalavaroista, ekosysteemivaikutuksista ja kestävien kalastustekniikoiden kehittämisestä,

               —

               vaikutuksia käsittelevien tutkimusten tekeminen uusien hallinnointitoimenpiteiden soveltamista varten,

               —

               työturvallisuuteen ja meriturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille, kun on kyse kalastusalan lainsäädännöstä, kestävien kalastusmenetelmien edistämisestä tai turvallisuudesta aluksilla,

               —

               osallistuminen erilaisiin kalastuksenhoidon elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla,

               —

               vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot.

         3.1.2   Tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen
       (5)

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten kalastusmenetelmien tunnistaminen ja edistäminen, jotka auttavat välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita,

               —

               sellaisten suunnitelmien ja kollektiivisten toimien laatiminen ja toteuttaminen, joilla pyritään välttämään ja vähentämään tahattomia saaliita,

               —

               tällaisten saaliiden parhaiden käyttötapojen määrittäminen (6).

         3.1.3   Kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja kuluttajille suunnatun selkeän ja kattavan tiedon saatavuuden edistäminen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               jäljitettävyyttä koskevien tekniikoiden parantaminen,

               —

               viestintätarpeiden ja kuluttajille suunnattujen tiedotustoimien arviointi,

               —

               tuotteiden merkitsemisen parantaminen, mukaan luettuna sellaisten sertifiointiprosessien toteuttaminen, joilla tuetaan pakollisia ja vapaaehtoisia lisätietoja YMJ-asetuksen 38 ja 39 artiklan mukaisesti,

               —

               viestintä- ja kuluttajatiedotustoimien valmistelu ja toteuttaminen.

         3.1.4   Myötävaikuttaminen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen käytäntöjen (LIS-kalastuskäytäntöjen) poistamiseen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               tuottajien kouluttaminen ja valistaminen,

               —

               seurantaohjelmat ja tuottajaorganisaation jäsenten toiminnan valvonta.

         3.1.5   Markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen jäsenten kalastustuotteiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               tuotannon kaupan pitämiseen soveltuvien liikkeiden tunnistaminen ja jäsenten tarjonnan kanavointi,

               —

               strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi,

               —

               sertifiointiprosessien kehittäminen, muun muassa ravitsemuksen ja laadun suhteen,

               —

               vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti,

               —

               uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista,

               —

               osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi.

         3.1.6   Tuottojen parantaminen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kalastuksen liikkeenjohdosta,

               —

               tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen.

         3.1.7   Markkinoiden vakauttaminen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen,

               —

               tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä,

               —

               käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tiedon jakamisen koordinoinnin parantamiseksi asiakkaiden ja muiden toimijoiden kanssa (erityisesti jalostajat, vähittäiskaupat ja huutokaupat).

         3.1.8   Elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät),

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään sellaisten uusien lajien hyödyntämistä, joita voidaan hyödyntää kestävällä tavalla,

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään uusia prosesseja ja tuotteita,

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastustuotteita,

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään kalastusalan työllisyyttä.

         3.1.9   Kalastuksen ympäristövaikutusten vähentäminen muun muassa pyydysten valikoivuutta parantavilla toimenpiteillä

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               tieteellisten tutkimusten ja kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen kalastusmenetelmien ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja rajoittamiseksi,

               —

               kokeellisten ohjelmien valmistelu ja toteuttaminen ympäristövaikutuksia vähentävien pyydysten kehittämiseksi,

               —

               koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen tuottajille ympäristövaikutuksia rajoittavien kalastusmenetelmien ja pyydysten käyttöönoton edistämiseksi.

         3.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

   3.2.1   Kestävän vesiviljelyn edistäminen
       (7)

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja hallinnointi, joiden tarkoituksena on parantaa tietämystä lajeista ja vesiviljelytoimien vaikutuksista ympäristöön sekä edistää kestävien vesiviljelymenetelmien kehittämistä,

               —

               vuoropuhelun ja yhteistyön koordinointi asiaankuuluvien vesiviljelyalan tieteellisten organisaatioiden kanssa sekä yhteistyö tieteellisten neuvojen laatimiseksi tukemaan vesiviljelyä koskevaa päätöksentekoa,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille kestävien vesiviljelykäytänteiden edistämiseksi,

               —

               työturvallisuuteen liittyvien riskien tunnistaminen ja kollektiivinen ehkäiseminen,

               —

               osallistuminen erilaisiin vesiviljelyyn liittyviin elimiin kansallisella, alueellisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla,

               —

               vuoropuhelun koordinointi tuottajaorganisaatioiden välillä, mukaan luettuna muiden jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatiot.

         3.2.2   Sen varmistaminen, että jäsenten toiminta on yhdenmukaista kansallisten strategiasuunnitelmien kanssa
       (8)

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               osallistuminen kansallisten strategisten suunnitelmien kehittämiseen,

               —

               eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen.

         3.2.3   Sen varmistaminen, että vesiviljelyssä käytettävä kalaperäinen rehu on peräisin kestävällä tavalla hoidetusta kalastuksesta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               osallistuminen jäljitettävyyteen liittyvien menettelyjen kehittämiseen,

               —

               eläinten rehun kestävyyteen liittyvien sertifiointijärjestelmien kehittäminen.

         3.2.4   Markkinoille saattamisen edellytysten parantaminen jäsenten vesiviljelytuotteiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               jäsenten tuotannon kaupan pitämiseen ja/tai kanavointiin soveltuvien liikkeiden tunnistaminen,

               —

               strategioiden laatiminen tuotannon kaupanpitämistoimien parantamiseksi, mukaan luettuna tuotteiden sertifiointi,

               —

               vapaaehtoisten lisätietojen tukeminen YMJ-asetuksen 39 artiklan mukaisesti,

               —

               sertifiointiprosessien kehittäminen, myös ravitsemuksen ja laadun suhteen,

               —

               uusien menetelmien ja uusien markkinointivälineiden suunnittelu ja kehittäminen,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille markkinointitekniikoista,

               —

               osallistuminen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla järjestettäville messuille tuottajaorganisaation jäsenten tuotannon markkinoimiseksi.

         3.2.5   Tuottojen parantaminen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten tieteellisten ja teknisten kampanjoiden laatiminen ja seuranta, joiden tarkoituksena on vähentää toimintakustannuksia,

               —

               neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen tuottajaorganisaatioiden jäsenille vesiviljelyn liikkeenjohdosta,

               —

               tuottajaorganisaatioiden jäsenille tarkoitettujen kustannuslaskentaa koskevien palvelujen kehittäminen.

         3.2.6   Markkinoiden vakauttaminen

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               koordinointi eri tuottajaorganisaatioiden välillä niiden jäsenten tuotantoon liittyvien taloudellisten tietojen keruuta, käsittelyä, jakamista ja hyödyntämistä varten, mukaan luettuna istutustiedot ja ensimyynnin hinnat,

               —

               myötävaikuttaminen markkinatietouden parantamiseen,

               —

               tuottajaorganisaation jäsenten tietämyksen parantaminen tuotantoketjuun kuuluvista merkittävimmistä taloudellisista tekijöistä,

               —

               käytännön tuen tarjoaminen tuottajille tarkoituksena parantaa tiedonjaon koordinointia jalostajien kanssa.

         3.2.7   Elintarviketarjonnan lisääminen ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevien korkeiden vaatimusten tukeminen edistämällä samalla työllisyyttä rannikko- ja maaseutualueilla

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla kehitetään kaupan pitämisen vaatimuksiin liittyviä aloitteita (laatu, koko tai paino, pakkaus, esillepano ja merkinnät),

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelyalan työllisyyttä,

               —

               sellaisten kampanjoiden valmistelu ja toteutus, joilla edistetään vesiviljelytuotteita.

         4.   Tiettyjen lajien tarjonnan mukauttamiseksi toteutettavat toimenpiteet
       (9)

   Tämän jakson alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               niiden kalastustuotteiden tunnistaminen, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa ongelmia tiettyinä aikoina vuodesta,

               —

               tälle asialle omistettujen tuotannon ja kaupan pitämisen strategioiden ja välineiden kehittäminen.

         5.   Seuraamukset ja valvontatoimenpiteet

   YMJ-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan säännösten mukaisesti tässä jaksossa olisi kuvattava seuraamukset, joita sovelletaan jäseniin, jotka rikkovat suunnitelmien toteuttamiseksi tehtäviä päätöksiä (10), sekä toimenpiteet, jotka tuottajaorganisaatio toteuttaa valvoakseen, että sen jäsenten toimet ovat sen vahvistamien sääntöjen mukaisia (11). Tämän jakson alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä:

               —

               sellaisen seuraamusjärjestelmän kehittäminen, joka on oikeasuhteinen tuottajaorganisaation jäsenten tekemiin rikkomuksiin nähden,

               —

               strategioiden ja ohjelmien laatiminen tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa varten,

               —

               tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevien riskinarviointien toteuttaminen,

               —

               tuottajaorganisaation hyväksymien sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa koskevien valvontatoimien valmistelu ja toteuttaminen,

               —

               tarkkailijoiden ja valvojien kouluttaminen,

               —

               täytäntöönpano-ohjeiden laadinta ja jakelu seuraavia varten:

                           a)

                           yhteisestä kalastuspolitiikasta johtuvat säännökset;

                           b)

                           tuottajaorganisaation hyväksymät säännöt ja hallinnointitoimenpiteet.

         6.   Harkittavaksi tulevat menot

   6.1   Rahoitussuunnitelma

   On suositeltavaa, että tuottajaorganisaatiot sisällyttävät suunnitelmiinsa rahoitussuunnitelman, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kukin toimenpide, jonka ne aikovat toteuttaa, eri kustannukset, menot ja odotettavissa olevat rahoitusvarat.
   Rahoitussuunnitelman sisällä olisi erotettava seuraavat kaksi toimintotyyppiä:

               a)

               suunniteltuihin toimenpiteisiin liittyvät valmistelu-, seuranta- ja ohjaustoimet (”hankkeen vastuuorganisaation toimet”); ja

               b)

               kunkin suunnitellun erillisen toimenpiteen käytännön toteutukseen liittyvät toimet (”hankkeen hallintatoimet”).

         6.2   Hankkeen vastuuorganisaation toimet

   Hankkeen vastuuorganisaation toimien menoihin olisi sisällyttävä erityisesti menot markkinatutkimuksista, arviointitutkimuksista, hankesuunnittelusta, riskianalyysista ja mahdollisista toteutettavuustutkimuksista, jotka toteutetaan ennen suunnitelman jonkin tavoitteen saavuttamiseen liittyvän toimenpiteen toteuttamista. Niihin olisi myös sisällyttävä menot, jotka liittyvät seuranta- ja valvontatoimiin, jotka tuottajaorganisaatio toteuttaa erillisen toimenpiteen toteuttamisen kuluessa.
   Huomioon otettavat menot voivat kattaa eri lajeja, kuten työvoiman, palvelutoimitukset tai tavaratoimitukset.
   6.3   Hankkeen hallintatoimet

   Hankkeen hallintatoimien menoihin olisi sisällyttävä erityisesti menot niistä toteutettujen toimenpiteiden osatekijöistä, jotka eivät liity selvästi hankkeen vastuuorganisaation toimiin, kuten tieteelliset tai tekniset kokeet, mainoskampanjat, uusien teknisten laitteiden osto ja käyttö valikoivuuden parantamiseen, jäljitettävyyden kehittämiseen tai kestävien vesiviljelykäytänteiden edistämiseen.
   7.   Toteutuksen aikataulu

   Suunnitelmien olisi sisällettävä aikataulu suunniteltuja toimenpiteitä ja niihin liittyviä menoja varten jaoteltuna vuotuisiin eriin monivuotisten suunnitelmien osalta.
   Aikataulussa olisi esitettävä kunkin toimenpiteen asianmukaiset tuotos- ja tulosindikaattorit siten kuin 8 jaksossa suositellaan.
   8.   Indikaattorit

   Kuten 7 jaksossa suositellaan, tuotos- ja tulosindikaattori olisi esitettävä kustakin suunnitellusta toimenpiteestä, jotta tuottajaorganisaatiot ja toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat valvoa niiden toteutusta. Näitä indikaattoreita olisi käytettävä YMJ-asetuksen 28 artiklan 5 kohdassa säädetyssä vuosikertomuksessa. Kyseisillä indikaattoreilla olisi pyrittävä arvioimaan suunnitelmien strategisten tavoitteiden saavuttamista suhteessa suunnitelman johdannossa kuvattuun lähtötilanteeseen.
   Olisi käytettävä seuraavia indikaattoreita sen mukaan, mikä on niiden merkitys suhteessa suunniteltuihin eri toimenpiteisiin:
   8.1   Tuotosindikaattorit suunniteltujen toimenpiteiden toteutusta varten

   8.1.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tuotosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavien asioiden noudattamista:

               —

               aikataulutettu alusten toiminta ilmaistuna muun muassa merelläolopäivinä ja kohdelajien saalismäärinä,

               —

               alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain,

               —

               suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi,

               —

               suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten,

               —

               alustava aikataulu pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin hallinnoimiseksi kalastusalueittain,

               —

               suunnitelma aikataulutetuista toimenpiteistä tahattomien sivusaaliiden vähentämiseksi,

               —

               koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tuottajien tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten.

         Kyseisten tuotosindikaattorien olisi myös tuotava esiin seuraavat seikat:

               —

               tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen;

               —

               tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden.

         8.1.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tuotosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavien asioiden noudattamista:

               —

               viljeltyjen lajien aikataulutettu istutus ja pyynti,

               —

               alustava aikataulu tuotteiden kaupan pitämistä varten lajeittain ja tarjontamuodoittain,

               —

               suunnitelma aikataulutetuista toimista kaupallisten mahdollisuuksien tunnistamiseksi,

               —

               suunnitelma aikataulutetuista toimista tuotteiden sertifiointia/merkitsemistä varten,

               —

               suunnitelma vesiviljelytoimintaan liittyvien ekosysteemien kontaminaation vähentämiseksi,

               —

               suunnitelma viljeltyjen lajien ruokinnan toteuttamiseksi kestävällä tavalla,

               —

               koulutusaikataulu sääntöjä ja niiden noudattamista sekä tietoisuuden lisäämistä ja valvontaa varten.

         Kyseisten tuotosindikaattorien olisi myös tuotava esiin seuraavat seikat:

               —

               tuotteiden myyntisyklien ennakoiva määrittäminen,

               —

               tuottajien keskimääräisen kuukausitulon vastaavuus odotettuun tulotasoon nähden.

         8.2   Tulosindikaattorit sen arvioimiseksi, miten toteutetut toimenpiteet ovat myötävaikuttaneet tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien suunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseen

   8.2.1   Kalastusalan tuottajaorganisaatioiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tulosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavia asioita:

               —

               pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo,

               —

               pyydettyjen tai kaupan pidettyjen lajien keskimääräinen koko,

               —

               myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen,

               —

               uusien myytyjen tuotteiden lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen,

               —

               pyyntiponnistusten ja/tai kapasiteetin kehitys,

               —

               purettujen saaliiden koostumuksen ja/tai tahattomien saaliiden määrän kehitys,

               —

               purettujen saaliiden tai nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”,

               —

               tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

               —

               myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

               —

               tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys,

               —

               myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

               —

               arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

               —

               onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä,

               —

               muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä.

         8.2.2   Vesiviljelyalan tuottajaorganisaatioiden osalta

   Tämän otsikon alla suunnitelmiin olisi sisällyttävä tulosindikaattoreita, joilla arvioidaan seuraavia asioita:

               —

               nostettujen tai kaupan pidettyjen lajien määrä ja/tai arvo,

               —

               myynnin kasvu lajeittain ja/tai tuotteittain verrattuna edeltävään tilanteeseen,

               —

               uusien myytyjen tuotteitten lukumäärä ja määrä ja/tai arvo verrattuna edeltävään vuoteen,

               —

               nostettujen tuotteiden arvon kehitys ”per capita”,

               —

               viljeltyjen lajien rehussa käytetyn kestävistä tai uusiutuvista lähteistä tulevan aineksen osuuden kehitys,

               —

               saastuneiden tuotosten määrien kehitys,

               —

               tuotantokustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

               —

               myyntikustannusten kehitys tuotantoyksikköä kohti,

               —

               tuottajien keskimääräisen kuukausitulon kehitys,

               —

               myymättä jääneiden tuotteiden osuuden muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

               —

               arkojen tuotteiden arvon muutokset suhteessa edeltävään tilanteeseen,

               —

               onnettomuuksien (joissa aiheutunut vammoja ja/tai kuolonuhreja) lukumäärä,

               —

               muutokset tuottajaorganisaation sääntöihin kohdistuvien kirjattujen rikkomusten lukumäärässä.

      B   OSA

   VUOSIKERTOMUKSEN TOIMITTAMINEN JA SISÄLTÖ
   Tuottajaorganisaatioiden olisi toimitettava vuosikertomus suunnitelmien toteutuksen jälkeen. Kun on kyse monivuotisesta suunnitelmasta, kertomus olisi toimitettava vuosittain.
   Vuosikertomuksen olisi sisällettävä tuotos- ja tulosindikaattorit sellaisina kuin ne on esitetty toimivaltaisille kansallisille viranomaisille hyväksyttäväksi toimitettujen suunnitelmien toteutusaikataulussa.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2014.

            Komission puolesta

         Maria DAMANAKI

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).

      (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1418/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 mukaisista tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevista suunnitelmista (EUVL L 353, 28.12.2013, s. 40).

      (3)  Komission asetus (EY) N:o 2508/2000, annettu 15 päivänä marraskuuta 2000, neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kalatalousalan toimintaohjelmien osalta (EYVL L 289, 16.11.2000, s. 8).

      (4)  Jäsenten kestävän kalastustoiminnan edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin suojelupolitiikkaa, sellaisena kuin siitä säädetään yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) (’yhteistä kalastuspolitiikkaa koskeva asetus’), sekä ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka.

      (5)  Kaupallisten kantojen tahattomien saaliiden välttäminen ja vähentäminen niin pitkälle kuin mahdollista ja tarvittaessa näiden saaliiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla ilman, että luodaan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen 15 artiklan mukaisesti.

      (6)  Luomatta säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliille tarkoitettuja markkinoita.

      (7)  Jäsenten kestävän vesiviljelyn edistäminen tarjoamalla näille kehittymismahdollisuuksia siten, että noudatetaan kaikilta osin suojelupolitiikkaa, sellaisena kuin siitä säädetään yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa asetuksessa, sekä ympäristölainsäädäntöä ja otetaan samalla huomioon sosiaalipolitiikka.

      (8)  Viitattu yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan asetuksen 34 artiklassa.

      (9)  YMJ-asetuksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ’lajit, joiden kaupan pitäminen aiheuttaa tavallisesti ongelmia vuoden mittaan’.

      (10)  Seuraamukset, joista säädetään YMJ-asetuksen 28 artiklan 2 kohdan e alakohdassa.

      (11)  Toimenpiteet, joista säädetään YMJ-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa.


title: EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 67/00/KOL, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2000, yhteensovitetusta valvontaohjelmasta vuodelle 2000 viljojen sekä tiettyjen kasviperäisten tuotteiden, hedelmät ja vihannekset mukaan luettuina, torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi

text:
Avis juridique important

|

E2000C0067

Virallinen lehti nro L 274 , 26/10/2000 s. 0036 - 0041

EFTAn valvontaviranomaisen suositusN:o 67/00/KOL,annettu 24 päivänä maaliskuuta 2000,yhteensovitetusta valvontaohjelmasta vuodelle 2000 viljojen sekä tiettyjen kasviperäisten tuotteiden, hedelmät ja vihannekset mukaan luettuina, torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksiEFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jokaottaa huomioon ETA-sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 38 kohdassa mainitun säädöksen viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä (neuvoston direktiivi 86/363/ETY)(1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan,ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54 kohdassa mainitun säädöksen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset (neuvoston direktiivi 90/642/ETY(2)) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan,on kuullut EFTAn valvontaviranomaista avustavaa EFTAn elintarvikekomiteaa,sekä katsoo seuraavaa:Direktiivin 86/362 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja direktiivin 90/642 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan EFTAn valvontaviranomainen toimittaa vuosittain joulukuun 31 päivään mennessä sitä avustavan EFTAn elintarvikekomitean käsiteltäväksi EFTAn jäsenvaltioille osoitetun suosituksen yhteensovitetuksi yhteisön valvontaohjelmaksi sen varmistamiseksi, että kyseisten direktiivien liitteessä II annettuja torjunta-ainejäämien enimmäismääriä noudatetaan.EFTAn valvontaviranomaisen olisi suositeltava valvontaohjelmaa vuosittain. Kokemukset, joita Euroopan yhteisöjen komissio ja yhteisön jäsenvaltiot ovat saaneet aiempien yhteensovitettujen vuosittaisten valvontaohjelmien laatimisesta, toteuttamisesta ja niistä raportoimisesta, osoittavat monivuotisten ohjelmien olevan tehokkaimpia ja käytännöllisimpiä. On aiheellista vahvistaa tulevien ohjelmien puitteet tässä suosituksessa.EFTAn valvontaviranomaisen olisi pyrittävä asteittain järjestelmään, jossa voidaan arvioida direktiivin 86/362 7 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja direktiivin 90/642 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu todellinen altistuminen ruokavalion torjunta-aineille. Tällaisten arviointien toteutettavuustutkimusten helpottamiseksi olisi pystyttävä hankkimaan tietoja eurooppalaiseen ruokavalioon useimmin kuuluvien elintarvikkeiden torjunta-ainejäämien valvonnasta. Ottaen huomioon torjunta-ainejäämien valvontaan kansallisella tasolla käytettävissä olevat varat EFTAn jäsenvaltiot voivat tutkia näytteet yhteensovitetussa valvontaohjelmassa ainoastaan neljän tai viiden tuotteen osalta vuosittain. Torjunta-ainetta olisi yleisesti valvottava 20 elintarvikkeessa viiden vuoden jaksoissa.Valvottaessa vuoden 2000 osalta suositettuja torjunta-aineita voidaan tutkia asefaattia, benomyyli-ryhmää, klorpyrifossia, iprodionia ja metamidofossia koskevien tietojen käyttömahdollisuutta, sillä näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä A) on jo tarkasteltu vuosina 1996-1999 arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion torjunta-aineille.Valvottaessa vuosien 2000 ja 2001 osalta suositettuja torjunta-aineita voidaan tutkia diatsinonia, metalaksyylia, metidationia, tiabendatsolia ja triatsofossia koskevien tietojen käyttömahdollisuutta, sillä näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä B) on jo tarkasteltu vuosina 1997-1999 arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion torjunta-aineille.Valvottaessa vuosien 2000, 2001 ja 2002 osalta suositettuja torjunta-aineita voidaan tutkia klorpyrifossi-metyyliä, deltametriiniä, endosulfaania, imatsaliilia, lambda-syhalotriinia, manebi-ryhmää, mekarbamia, permetriiniä, pirimifossi-metyyliä ja vinklotsoliinia koskevien tietojen käyttömahdollisuutta, sillä näitä yhdisteitä (liitteessä I oleva ryhmä C) on jo tarkasteltu vuosina 1998-1999 arvioitaessa todellista altistumista ruokavalion torjunta-aineille.Erityisessä yhteensovitetussa ohjelmassa otettavien näytteiden määrään on tarpeen omaksua järjestelmällinen tilastollinen lähestymistapa. Codex Alimentarius -komissio(3) on vahvistanut tällaisen lähestymistavan. Binomiaalisen todennäköisyysjakauman avulla voidaan laskea, että yhteensä 459 näytteen tutkiminen johtaa yhden määritysrajan (LOD) ylittäviä torjunta-ainejäämiä sisältävän näytteen löytämiseen 99 prosentin luotettavuusasteella, jos oletetaan, että yksi prosentti kasviperäisistä tuotteista sisältää määritysrajan ylittäviä jäämiä. Kunkin EFTAn jäsenvaltion ottamien näytteiden kokonaismäärä olisi suhteutettava väestön ja kuluttajien määrään siten, että vuosittain otetaan kustakin tuotteesta vähintään 12 näytettä.Euroopan unionin jäsenvaltioiden asiantuntijat keskustelivat Oeirasissa, Portugalissa, 15-16 päivänä syyskuuta 1997 vuotta 1999 koskevan valvontasuosituksen liitteessä II(4) julkaistuista torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevista ohjeluonnoksista, joista keskusteltiin ja jotka otettiin huomioon myös 20-21 päivänä marraskuuta 1997 kokoontuneessa kasvinsuojelutyöryhmän torjunta-ainejäämäryhmässä. Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat sopineet, että unionin jäsenvaltioiden analyysilaboratoriot toteuttavat nämä ohjeluonnokset mahdollisimman täydellisinä ja että niitä tarkistetaan näiden kokemusten perusteella.Direktiivin 90/642 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa EFTA-valtioita vaaditaan yksilöimään kansallisten tarkastusohjelmiensa laadinnassa soveltamansa perusteet samalla kun ne toimittavat valvontaviranomaiselle tiedot edellisen vuoden ohjelmien täytäntöönpanosta. Kyseisiin tietoihin olisi sisällyttävä perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten määrästä, sekä sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu. ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54n kohdassa mainitun virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä annetun säädöksen (neuvoston direktiivi 93/99/ETY(5)) mukaisesti määrityksiä tekevien laboratorioiden hyväksymisen yksityiskohtaiset edellytykset olisi ilmoitettava.Tiedot valvontaohjelmien tuloksista soveltuvat erityisen hyvin käsiteltäviksi, tallennettaviksi ja välitettäviksi sähköisillä tai tietojenkäsittelyjärjestelmillä. On kehitetty tiedostomuotoja, joiden avulla komissio voi toimittaa jäsenvaltioille tietoja levykkeellä. EFTA-valtiot voisivat käyttää samaa tiedostomuotoa. EFTA-valtioilla olisi sen vuoksi oltava valmius lähettää kertomuksensa EFTAn valvontaviranomaiselle vakiomuodossa. Kyseisen vakiomuodon edelleen kehittäminen tapahtuu tehokkaimmin kehittämällä ohjeita.Liechtensteinin on pantava täytäntöön ETA-sopimuksen liitteessä II olevassa XII luvussa mainitut säädökset 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä. Tämä vuodelle 2000 annettava suositus koskee myös Liechtensteinia,ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:EFTAn valvontaviranomainen suosittelee, että Islanti, Liechtenstein ja Norja:1. ottavat näytteitä ja analysoivat liitteessä I vahvistettuja tuotteen ja torjunta-ainejäämän yhdistelmiä kunkin tuotteen osalta tavoitteena olevan kahdentoista näytteen perusteella ottaen tarvittaessa huomioon kansallisen, Euroopan talousalueen ja kolmansien maiden osuuden kyseisen EFTAn jäsenvaltion markkinoista; kunakin vuonna yhdistetystä näytteestä analysoidaan erikseen yksi tuote vähintään yhden mahdollisesti suuren riskin aiheuttavan torjunta-aineen osalta: otetaan kaksi näytettä asianmukaisesta määrästä (mieluiten saman tuottajan) tuotteita; jos ensimmäisestä yhdistetystä näytteestä löydetään havaittavissa oleva määrä torjunta-ainetta, toisen näytteen tuotteet analysoidaan erikseen; vuonna 2000 tähän sisältyy kurkun ja metamidofossin ja/tai päärynän ja klormekvatin yhdistelmä;2. laativat viimeistään 31 päivänä elokuuta 2001 liitteessä I vuodelle 2000 määrättyjen erityisten ohjelmien tuloksista kertomuksen, johon sisältyvät käytetyt analyysimenetelmät ja toteutuneet ilmoitusten kynnysrajat EFTAn valvontaviranomaisen vuodelle 1999 antaman suosituksen liitteessä II vahvistettujen laadunvalvontamenetelmien mukaisesti ja liitteessä III esitetyssä muodossa;3. toimittavat EFTAn valvontaviranomaiselle ja ETA:n/EFTAn jäsenvaltioille kaikki direktiivin 86/362 7 artiklan 3 kohdassa ja direktiivin 90/642 4 artiklan 3 kohdassa vaaditut vuoden 1999 valvontaohjelmaa koskevat tiedot 31 päivään elokuuta 2000 mennessä sen varmistamiseksi, että torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamista valvotaan vähintään tarkastusnäytteitä ottamalla, ja erityisesti:3.1 - direktiivien 86/362 ja 90/642 liitteessä II lueteltuja torjunta-aineita koskevien kansallisten ohjelmiensa tulokset verrattuina yhdenmukaistettuihin määriin, ja jos näitä määriä ei ole vielä vahvistettu yhteisön tasolla, verrattuina voimassa oleviin kansallisiin määriin,3.2 - tiedot laboratorioidensa laadunvalvontamenetelmistä ja erityisesti niistä torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevista ohjeista, joita ne eivät ole voineet soveltaa tai joiden soveltamisessa on ollut vaikeuksia,3.3 - tiedot määritykset tekevän laboratorion direktiivin 93/99 3 artiklan säännösten mukaisesta hyväksymisestä (mukaan lukien hyväksymistyyppi, hyväksynnän antanut elin ja hyväksymistodistuksen jäljennös).4. Tämä suositus on osoitettu Islannille, Liechtensteinille ja Norjalle.Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2000.EFTAn valvontaviranomaisen puolestaHannes HafsteinKollegion jäsen(1) Jäljempänä "direktiivi 86/362".(2) Jäljempänä "direktiivi 90/642".(3) Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; Vol. 2, s. 372.(4) EFTAn valvontaviranomainen, asiakirja 99-899-D.(5) Jäljempänä "direktiivi 93/99".LIITE ISuosituksen 1 kohdassa esitetyt kussakin erityisessä ohjelmassa valvottavat tuote/torjunta-aine -yhdistelmät>TAULUKON PAIKKA>(a) Riisi (esikuorittu tai hiottu), kurkku, keräkaali, herneet (jäädytetyt tai tuoreet, määritys ilman palkoja).(b) Omenat, kaura, tomaatit, salaatti.(c) Päärynät, banaanit, pavut (tuoreet tai jäädytetyt), perunat.(d) Porkkanat, appelsiinit, persikat, pinaatti.


title: EFTAn valvontaviranomaisen suositus, N:o 59/05/KOL, annettu  5 päivänä huhtikuuta 2005 , rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2005

text:
               25.5.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 137/19

         EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUS,
   N:o 59/05/KOL,
   annettu 5 päivänä huhtikuuta 2005,
   rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2005
   EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka
   ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,
   ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,
   ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31 a kohdassa tarkoitetun säädöksen (neuvoston direktiivi 95/53/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1995, rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista
       (1)), sellaisena kuin se on muutettuna ja sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1, ja erityisesti sen 22 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               EFTA-valtiot totesivat vuonna 2004, että eräiden ongelmien selvittämiseksi on tarpeen toteuttaa yhteensovitettu tarkastusohjelma vuonna 2005.

               (2)

               Vaikka ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa
                   (2)) vahvistetaan aflatoksiini B1:n enimmäispitoisuus rehuissa, ETA-sopimuksen nojalla ei ole voimassa säännöksiä muista mykotoksiineista, kuten okratoksiini A:sta, tsearalenonista, deoksinivalenolista ja fumonisiineistä. Tietojen hankkiminen pistokokeiden avulla kyseisten mykotoksiinien esiintymisestä olisi hyödyllistä tilanteen arvioimiseksi asianmukaisen lainsäädännön kehittämistä varten. Lisäksi tietyt rehuaineet, kuten vilja- ja öljykasvien siemenet, ovat erityisen alttiita mykotoksiinikontaminaatiolle sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetusolojen vuoksi. Koska mykotoksiinipitoisuudet vaihtelevat vuosittain, kaikista mainituista mykotoksiineista on aiheellista kerätä tiedot useina peräkkäisinä vuosina.

               (3)

               Antibioottien – kokkidiostaatteja ja histomonostaatteja lukuun ottamatta – saattaminen markkinoille ja käyttö rehujen lisäaineina on sallittu ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Aikaisemmat tarkastukset, joilla on pyritty selvittämään antibioottien ja kokkidiostaattien esiintymistä eräissä rehuissa, joissa joidenkin aineiden käyttö on kielletty, osoittavat, että tällaisia rikkomuksia ilmenee edelleen. Löydösten runsauden ja asian arkaluonteisuuden vuoksi tarkastusten jatkaminen on perusteltua. On tärkeää varmistaa, että rajoitukset, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden käyttöä rehuissa, on pantu tosiasiallisesti täytäntöön sellaisina kuin niistä säädetään asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä.

               (4)

               Koska Norjalle ja Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta ja erityisesti ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1 a kohdassa mainitusta säädöksestä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista), on arvioitava, onko Norjan ja Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen II soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat rehun lisäaineina kiellettyjä aineita.

               (5)

               Koska Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta I luvusta, on arvioitava, onko Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen III soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia.

               (6)

               On syytä varmistaa, ettei hivenaineisiin kuuluvien kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa ylitä niitä enimmäispitoisuuksia, joista säädetään ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun kohdassa 1 zq mainitussa säädöksessä (komission asetus (EY) N:o 1334/2003, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2003, eräiden hivenaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytysten muuttamisesta
                   (3)), sellaisena kuin se on muutettuna. Norjan osallistumista liitteen IV soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin on arvioitava ottaen huomioon sille ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta myönnetyt poikkeukset.

               (7)

               Tässä suosituksessa säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn kasvi- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

         ANTAA TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1)

               Suositellaan, että EFTA-valtiot toteuttavat vuonna 2005 yhteensovitetun tarkastusohjelman, jolla pyritään selvittämään seuraavat asiat:

                           a)

                           mykotoksiinien (aflatoksiini B1:n, okratoksiini A:n, tsearalenonin, deoksinivalenolin ja fumonisiinien) pitoisuudet rehuissa, määritysmenetelmät mainiten. Näytteidenotto voidaan toteuttaa pistokokein tai kohdennetulla otannalla. Kohdennetussa otannassa näytteiden olisi oltava rehuaineita, joissa epäillään korkeita mykotoksiinipitoisuuksia, esimerkiksi vilja- tai öljykasvien siemeniä, öljyhedelmiä tai niistä tehtyjä tuotteita ja sivutuotteita sekä rehuaineita, joita on varastoitu pitkän aikaa tai kuljetettu meritse pitkiä matkoja. Aflatoksiini B1:n tapauksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota muille lypsyeläimille kuin lypsylehmille tarkoitettuihin rehuseoksiin. Tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä I esitettyä mallia käyttäen;

                           b)

                           tiettyjen eläinlajien ja -ryhmien rehun lisäaineina sallitut tai kielletyt antibiootit, kokkidiostaatit ja/tai histomonostaatit, joita esiintyy usein ei-lääkinnällisissä esiseoksissa ja rehuseoksissa, joissa kyseisten lääkeaineiden käyttö on kielletty. Tarkastukset olisi kohdistettava niihin esiseoksissa ja rehuseoksissa esiintyviin lääkeaineisiin, joita koskevat rikkomukset toimivaltainen viranomainen arvioi todennäköisimmiksi. Tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä II esitettyä mallia käyttäen;

                           c)

                           eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevien rajoitusten täytäntöönpano liitteen III mukaisesti;

                           d)

                           kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa liitteen IV mukaisesti.

               2)

               Suositellaan, että EFTA-valtiot sisällyttävät 1 kohdassa tarkoitetun yhteensovitetun tarkastusohjelman tulokset erillisenä lukuna tarkastustoimia koskevaan vuosikertomukseensa, joka on jätettävä EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2006 ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31 a kohdassa mainitun säädöksen (neuvoston direktiivi 95/53/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1995, rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista) 22 artiklan 2 kohdan sekä yhdenmukaistetun kertomusmallin viimeisimmän version mukaisesti.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä huhtikuuta 2005.

            EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

         Niels FENGER

            Johtaja

         Bernd HAMMERMANN

            Kollegion jäsen

      (1)  EYVL L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/46/EY (EYVL L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/100/EY (EUVL L 285, 1.11.2003, s. 33).

      (3)  EUVL L 187, 26.7.2003, s. 11.

      LIITE I
      Tiettyjen mykotoksiinien (aflatoksiini B1:n, okratoksiini A:n, tsearalenonin, deoksinivalenolin ja fumonisiinien) pitoisuudet rehuissa
      Kaikista testinäytteistä saadut yksittäiset tulokset; 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu malliraportti

                  Rehut

                  Näytteenotto
                  (pistokokein tai kohdennetusti)

                  Mykotoksiinityyppi ja -pitoisuus (μg/kg:ssa rehua, jonka suhteellinen kosteus on 12 %)

                  Tyyppi

                  Alkuperämaa

                  Aflatoksiini B1

                  Okratoksiini A

                  Tsearelenoni

                  Deoksinivalenoli

                  Fumonisiinit (1)

            Toimivaltaisen viranomaisen olisi edelleen ilmoitettava

                  —

                  toimenpiteet, jos B1-aflatoksiinin enimmäistaso ylittyy;

                  —

                  käytetyt määritysmenetelmät;

                  —

                  toteamisrajat.

         (1)  Fumonisiinipitoisuus sisältää B1-, B2- ja B3-fumonisiinit.

      LIITE II
      Tiettyjen rehun lisäaineina kiellettyjen lääkeaineiden esiintyminen
      Eräitä antibiootteja, kokkidiostaatteja ja muita lääkeaineita voidaan käyttää laillisesti lisäaineina tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa esiseoksissa ja rehuseoksissa, kunhan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun kohdassa 1 a mainitun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista
          (1)) 10 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.
      Jos rehuissa esiintyy kiellettyjä lääkeaineita, katsotaan, että sääntöjä on rikottu.
      Tarkastettavat lääkeaineet olisi valittava seuraavasta luettelosta.

                  1)

                  Vain tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa rehuissa lisäaineina sallitut lääkeaineet:

                              avilamysiini

                              dekokinaatti

                              diklatsuriili

                              flavofosfolipoli

                              halofuginonihydrobromidi

                              lasalosidi A -natrium

                              maduramisiiniammonium, alfa

                              monensiininatrium

                              narasiini

                              narasiini – nikarbatsiini

                              robenidiinihydrokloridi

                              salinomysiininatrium

                              semduramisiininatrium

                  2)

                  Lääkeaineet, joita ei enää sallita rehun lisäaineina:

                              amproliumi

                              amproliumi/etopabaatti

                              arprinosidi

                              avoparsiini

                              karbadoksi

                              dimetridatsoli

                              dinitolmidi

                              ipronidatsoli

                              metiklorpindoli

                              metiklorpindoli/metyylibentsokvatti

                              nikarbatsiini

                              nifursoli

                              olakvindoksi

                              ronidatsoli

                              spiramysiini

                              tetrasykliinit

                              tylosiinifosfaatti

                              virginiamysiini

                              sinkkibasitrasiini

                              muut mikrobilääkkeet.

                  3)

                  Lääkeaineet, jotka eivät ole olleet milloinkaan sallittuja rehun lisäaineina:

                              muut aineet.
                              Kaikista vaatimusten vastaisista testinäytteistä saadut yksittäiset tulokset; 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kertomusmalli

                                          Rehutyyppi (eläinlaji ja -ryhmä)

                                          Todettu aine

                                          Pitoisuus

                                          Rikkomisen syy (2)

                                          Toteutetut toimet

                                    Toimivaltaisen viranomaisen olisi edelleen ilmoitettava

                                          —

                                          testattujen näytteiden kokonaislukumäärä;

                                          —

                                          tutkittujen aineiden nimet;

                                          —

                                          käytetyt määritysmenetelmät;

                                          —

                                          toteamisrajat.

         (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

         (2)  Syy kielletyn aineen esiintymiseen rehussa, toimivaltaisen viranomaisen suorittaman tutkimuksen perusteella.

      LIITE III
      Eläinperäisten rehuaineiden tuotannon ja käytön rajoitukset
      EFTA-valtioiden olisi vuoden 2005 aikana toteutettava yhteensovitettu tarkastusohjelma, jolla selvitetään, onko eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia noudatettu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 95/53/EY 3–13 artiklan ja 15 artiklan soveltamista.
      Erityisesti sen varmistamiseksi, että kieltoa prosessoidun eläinproteiinin käytöstä eräiden eläinten ruokinnassa todella noudatetaan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun kohdassa 7.1.12 tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä
          (1)) liitteessä IV määrätyllä tavalla, EFTA-valtioiden olisi pantava täytäntöön kohdistettuun näytteenottoon perustuva erityinen tarkastusohjelma. Ohjelmassa olisi noudatettava direktiivin 95/53/EY 4 artiklan mukaisesti riskiperusteista strategiaa, joka kattaa kaikki tuotantovaiheet ja kaikki tilat, joissa rehua tuotetaan, käsitellään ja käytetään. EFTA-valtioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota niiden perusteiden määrittelyyn, joihin riskin voidaan katsoa liittyvän. Kunkin perusteen painotuksen olisi oltava oikeassa suhteessa riskiin. Tarkastustiheyden ja tiloilla analysoitavien näytteiden lukumäärän olisi oltava oikeassa suhteessa eri painotusten yhteenlaskettuun määrään nähden.
      Valvontaohjelmaa laadittaessa olisi otettava ohjeellisesti huomioon seuraavantyyppiset tilat ja kriteerit:

                  Tilat

                  Arviointiperusteet

                  Painotus

                  Rehutehtaat

                              —

                              Rehutehtaat, joilla on erilliset linjat märehtijöille sekä muille kuin märehtijöille tarkoitettujen rehuseosten tuottamiseen, jotka sisältävät poikkeuksen saaneita prosessoituja eläinperäisiä proteiineja

                              —

                              Rehutehtaat, joilla sääntöjä on jätetty noudattamatta aikaisemmin tai joilla sääntöjen noudattamatta jättämistä voidaan epäillä

                              —

                              Rehutehtaat, joilla prosessoidaan suuria määriä maahantuotua rehua, jonka proteiinipitoisuus on korkea, esim. kalajauhoa, soijajauhoa, maissintärkkelysjauhoa ja proteiinitiivistettä

                              —

                              Rehutehtaat, joilla tuotetaan suuria määriä rehuseoksia

                              —

                              Sisäisistä operatiivisista menettelyistä johtuva ristikontaminaation riski (vakiosiilot tietyille tuotteille, linjojen erottamisen valvonta, ainesosien valvonta, omavalvontalaboratorio, näytteenottomenettelyt)

                  Rajavalvontapisteet ja muut yhteisööntuontipaikat

                              —

                              Suuri/pieni määrä maahantuotua rehua

                              —

                              Rehut, joiden proteiinipitoisuus on suuri

                  Maatilat

                              —

                              Tilat, jotka tekevät rehunsekoituksen itse ja käyttävät poikkeuksen saaneita prosessoituja eläinperäisiä proteiineja

                              —

                              Tilat, joilla pidetään sekä märehtijöitä että muita lajeja (ristiruokinnan vaarat)

                              —

                              Tilat, joille rehuja ostetaan irtorehuna

                  Jälleenmyyjät

                              —

                              Tukkuliikkeet ja välivarastot, joissa pidetään rehuja, joiden proteiinipitoisuus on suuri

                              —

                              Kaupattavan irtorehun suuri määrä

                              —

                              Ulkomailla tuotettujen rehuseosten jälleenmyyjät

                  Rahtisekoittajat

                              —

                              Rahtisekoittajat, jotka tuottavat rehua sekä märehtijöiden että muiden kuin märehtijöiden ruokintaa varten

                              —

                              Rahtisekoittajat, jotka ovat aikaisemmin jättäneet noudattamatta sääntöjä tai joiden voidaan epäillä olevan noudattamatta niitä

                              —

                              Rahtisekoittajat, jotka käsittelevät rehua, jonka proteiinipitoisuus on suuri

                              —

                              Rahtisekoittajat, jotka tuottavat suuria määriä rehua

                              —

                              Palvelun kohteena olevia maatiloja on paljon, joukossa myös märehtijöitä pitäviä maatiloja

                  Kuljetusvälineet

                              —

                              Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien ja rehujen kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

                              —

                              Ajoneuvot, joiden omistajat ovat jättäneet noudattamatta sääntöjä aikaisemmin tai sääntöjen noudattamatta jättämistä voidaan epäillä

            Vaihtoehtona näille ohjeellisille tiloille ja arviointiperusteille EFTA-valtiot voivat toimittaa omat riskiarvionsa EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2005.
      Näytteenotto olisi kohdennettava eriin tai tilanteisiin, joissa ristikontaminaatio kiellettyjen prosessoitujen proteiinien kanssa on todennäköisintä (ensimmäinen erä sellaisen rehukuljetuksen jälkeen, joka on sisältänyt kiellettyjä eläinproteiineja, tai tuotantolinjan teknisten ongelmien tai muutosten jälkeen, tai kun irtorehun varastosäiliöissä tai siiloissa on tehty muutoksia).
      Vuonna 2005 EFTA-valtioiden olisi keskityttävä sokerijuurikasleikkeen ja tuontirehuaineiden analysointiin.
      Jokaisessa EFTA-valtiossa olisi suoritettava vuosittain vähintään 10 tarkastusta 100 000 tonnia tuotettua rehuseosta kohti. Jokaisessa EFTA-valtiossa olisi suoritettava vuosittain vähintään 20 virallista näytteenottoa 100 000 tonnia tuotettua rehuseosta kohti. Ennen vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä näytteet olisi analysoitava käyttämällä ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun kohdassa 31 i mainitussa säädöksessä (komission direktiivi 2003/126/EY, analyysimenetelmästä eläinperäisten ainesosien määrittämiseksi rehujen virallista tarkastusta varten
          (2)) selostettua mikroskooppitutkimusta ja arviointia. Kiellettyjen eläinperäisten ainesosien pieniäkin pitoisuuksia rehuissa olisi pidettävä rehukiellon rikkomisena.
      Tarkastusohjelmista saatavat tulokset olisi toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle seuraavia malleja käyttäen:
      Yhteenveto tarkastuksista, joiden aiheena olivat rajoitukset eläinperäisen rehun käytölle eläinten ruokinnassa (kiellettyjen prosessoitujen eläinperäisten proteiinien käyttäminen ruokinnassa)
      A   Dokumentoidut tarkastukset

                  Vaihe

                  Sellaisten tarkastusten määrä, joiden kohteena on prosessoitujen eläinperäisten proteiinien esiintyminen

                  Sellaisten sääntörikkomusten määrä, jotka on todettu esim. asiakirjojen tarkastuksella eikä laboratoriotesteillä

                  Rehuaineiden maahantuonti

                  Rehuaineiden varastointi

                  Rehutehtaat

                  Tilasekoitus/rahtisekoittajat

                  Rehunvälittäjät

                  Kuljetusväline

                  Muita kuin märehtijöitä pitävät tilat

                  Märehtijöitä pitävät tilat

                  Muut: ...

      B   Rehuaineiden ja rehuseosten näytteenotto ja testaus prosessoitujen eläinperäisten proteiinien toteamiseksi

                  Tilat

                  Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien toteamiseksi testattujen virallisten näytteiden määrä

                  Vaatimustenvastaisten näytteiden määrä

                  Prosessoitujen maaeläinperäisten proteiinien osalta

                  Prosessoitujen kalaperäisten proteiinien osalta

                  Rehuaineet

                  Rehuseokset

                  Rehuaineet

                  Rehuseokset

                  Rehuaineet

                  Rehuseokset

                  märehtijöille

                  muille

                  märehtijöille

                  muille

                  märehtijöille

                  muille

                  Maahantuonnin yhteydessä

                  Rehutehtaat

                  Välittäjät/varastointi

                  Kuljetusväline

                  Tilasekoitus/rahti-sekoittajat

                  Maatilalla

                  Muut: ...

      C   Tiivistelmä märehtijöille tarkoitetuissa rehuissa esiintyneistä kielletyistä prosessoiduista eläinperäisistä proteiineista

                  Näytteenottokuukausi

                  Kontaminaation tyyppi, aste ja alkuperä

                  Sovelletut seuraamukset (tai muut toimenpiteet)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1993/2004 (EUVL L 344, 20.11.2004, s. 12).

         (2)  EUVL L 339, 24.12.2003, s. 78.

      LIITE IV
      Näytekohtaiset tulokset kaikista näytteistä (sekä vaatimusten mukaisista että niiden vastaisista), jotka koskevat kuparia ja sinkkiä sianrehuseoksissa

                  Rehuseostyyppi
                  (eläinryhmä)

                  Hivenaine
                  (kupari tai sinkki)

                  Havaittu määrä
                  (mg kilossa täysrehua)

                  Enimmäismäärän ylityksen syy (1)

                  Toteutetut toimet

         (1)  Toimivaltaisen viranomaisen tekemän tutkimuksen perusteella selvitetty syy.


title: Neuvoston suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, Luxemburgin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               18.8.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 272/73

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015,
   Luxemburgin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
   (2015/C 272/19)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
   ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
   ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
   ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
   ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
   ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.

               (2)

               Neuvosto antoi 14 päivänä heinäkuuta 2015 komission ehdotusten pohjalta suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2). Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan.

               (3)

               Neuvosto esitti 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen (3) Luxemburgin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Luxemburgin vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (4) mukaisesti lausuntonsa Luxemburgin alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015.

               (4)

               Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o1176/2011 (5) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa Luxemburgin ei katsottu kuuluvan niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten tehostamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

               (6)

               Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Luxemburgia koskevan vuoden 2015 maaraportin. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.

               (7)

               Luxemburg toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (8)

               Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota. Hallitus esittää vuoden 2015 vakausohjelmassaan, että julkisen sektorin ylijäämää supistetaan vuoden 2014 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttiin vuonna 2015. Sen jälkeen ylijäämää on tarkoitus kasvattaa siten, että se on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo pysyä koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen. Hallitus aikoo vakausohjelman mukaan pitää julkisen talouden velan selvästi alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan odotetaan pysyvän noin 24 prosentissa suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan, enimmillään hieman yli 24 prosentissa vuonna 2016 ja alle 24 prosentissa viimeistään vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2015 suotuisa ja tämän jälkeen uskottava. Vuodesta 2016 alkaen julkisen talouden toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyy kuitenkin riskejä. Komission kevään 2015 talousennusteessa odotetaan rakenteellisen rahoitusaseman pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuosina 2015 ja 2016. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Luxemburgin julkinen talous on vahvistunut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen hyväksymisen ja finanssipoliittisen neuvoston perustamisen myötä. Merkittäviin heikkouksiin olisi kuitenkin puututtava julkaisemalla vuoden aikana säännöllisesti julkisen talouden tilastoja, mikä on keskeinen osa julkisen talouden kehityksen reaaliaikaista seurantaa.

               (9)

               Verkkokauppaa koskevan sääntelyn muuttumisesta johtuva odotettu kulutusverojen väheneminen osoittaa, miten haavoittuvia ainakin osa verotuloista on. Jotta verotulot olisivat paremmin ennakoitavissa, veropohjaa voidaan laajentaa edelleen ja verotusta yhdenmukaistaa erityisesti tarkastelemalla kiinteistöomaisuuden edelleen alhaista verotusta ja käyttämällä enemmän vaihtoehtoisia lähteitä, esimerkiksi ympäristöverotusta. Valmistelutyö kattavaa (vuonna 2017 voimaan tulevaa) verouudistusta varten on alkanut.

               (10)

               Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä uhkaavat eläkemenojen kasvu – huolimatta hiljattain toteutetusta järjestelmän uudistuksesta – ja pitkäaikaishoitoon liittyvät menot. Pitkäaikaishoitoa koskevan vakuutuksen odotetaan olevan alijäämäinen vuonna 2015 (6) ja sen varantojen vähenevän asteittain siten, että jo vuonna 2017 alitetaan lakisääteinen vähimmäisosuus, joka on 10 prosenttia menoista. Vuoden 2015 talousarviossa hyväksyttiin joitakin toimenpiteitä, jotka saattavat aiheuttaa säästöjä (7). Pitkäaikaishoitoa koskevalla vakuutuksella taataan pitkäaikaishoitoa tarvitseville henkilöille riittävä palvelutaso ja vastaava rahoitus, mutta sen suunniteltua uudistusta ei ole kuitenkaan vielä saatettu lainsäädännöksi. Vuonna 2012 toteutettu eläkejärjestelmän uudistus ei ollut tarpeeksi kunnianhimoinen, koska sillä puututtiin vain osittain suureen eroon lakisääteisen ja tosiasiallisen eläkeiän välillä. Varhaiseläkemahdollisuuksia on edelleen useita. Ikääntyneitä työntekijöitä on työmarkkinoilla hyvin vähän verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Eläkeuudistukseen liittyvä lainsäädäntöesitys, jolla muutetaan työlakia (eläkeikäsopimusta), on valmis. Siihen sisältyy toimenpidepaketti, jolla pyritään pitämään ikääntyneet työntekijät työmarkkinoilla.

               (11)

               Luxemburgin taloudelle on tyypillistä, että työn tuottavuus vaihtelee paljon talouden eri sektoreilla. Rahoitussektorin tuottavuus on kaksinkertainen muihin sektoreihin nähden. Tämä osoittaa, että sektorikohtaisten reaalipalkkojen suurempi vaihtelu työn tuottavuuden mukaan voisi tukea työvoiman uudelleenkohdentamista uusille, kilpailukykyisille aloille tai aloille, jotka kärsivät kustannuskilpailukyvyn menetyksestä. Tarpeellisilla sektorikohtaisilla palkkamukautuksilla on edelleen pitkän aikavälin esteitä.

               (12)

               Vaikka työmarkkinat toimivat yleisesti hyvin ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on suuri, ikääntyneiden työntekijöiden, naisten ja heikosti koulutettujen nuorten työllisyysaste on suhteellisen alhainen. Tuloksellisella aktivointipolitiikalla on edelleen institutionaalisia esteitä. Julkisia työvoimapalveluja olisi uudistettava edistämällä henkilökohtaisen ohjauksen antamista työnhakijoille. Hallitus aikoo saada tämän uudistuksen valmiiksi vuoden 2015 loppuun mennessä. Vielä ei ole myöskään hyväksytty ammattikoulutusjärjestelmän uudistusluonnosta tai ylemmän perusasteen ja keskiasteen uudistusta, joilla parannettaisiin erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden koulutustuloksia. Äitiys- ja koulutuslisiä koskevat ilmoitetut toimenpiteet ja isyyslomaa koskeva suunnitteilla oleva uudistus voivat osaltaan parantaa naisten osallistumista työmarkkinoille. Kotitalouden toisen tulonsaajan työntekoa estävät kannustinloukot johtuvat yhteisverotusjärjestelmästä ja sosiaalietuusjärjestelmän rakenteesta. Korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden suuresta osuudesta huolimatta koulutustulokset eivät ole tyydyttäviä, ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden ja heikosti koulutettujen nuorten tilanteen helpottaminen on edelleen vaikeaa. Institutionaalisiin tekijöihin ja sosiaalietuusjärjestelmään liittyvät työmarkkinoiden tarjonnan haasteet jatkuvat ja aiheuttavat työmarkkinoille ongelmia.

               (13)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Luxemburgin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Luxemburgille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3.

               (14)

               Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (8), että Luxemburg noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä.

               (15)

               Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro (9). Koska Luxemburgin rahayksikkö on euro, sen olisi myös varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

         SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se:

               1.

               laajentaa erityisesti kulutus-, kiinteistö- ja ympäristöverotuksen veropohjaa;

               2.

               kaventaa eroa lakisääteisen ja tosiasiallisen eläkeiän välillä rajoittamalla varhaiseläkkeitä ja kytkemällä lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteeseen;

               3.

               uudistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti palkanmuodostusjärjestelmää varmistaakseen, että palkat kehittyvät tuottavuuden mukaan erityisesti sektoritasolla.

      Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2015.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Pidetty voimassa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2014 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/322/EU (EUVL L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2014, Luxemburgin vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja neuvoston lausunto Luxemburgin vuoden 2014 vakausohjelmasta (EUVL C 247, 29.7.2014, s. 72).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, varainhoitovuosi 2015, saatavilla osoitteessa http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  Vuoden 2015 talousarvion toimenpiteet 255 ja 256, talousarvio osoitteessa http://www.budget.public.lu/.

      (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

      (9)  EUVL C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Komission suositus, annettu 30 päivänä toukokuuta 2008 , seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteiksi: triklooorietyleeni; bentseeni ja 2-metoksi-2-metyylibutaani (TAME) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2271) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               21.6.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 162/34

      KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 30 päivänä toukokuuta 2008,
   seuraavien aineiden riskinvähentämistoimenpiteiksi: triklooorietyleeni; bentseeni ja 2-metoksi-2-metyylibutaani (TAME)
   (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2271)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2008/471/EY)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 nojalla komission asetuksessa N:o 1179/94 (2) on vahvistettu ensimmäinen ensisijaisten aineiden luettelo ja komission asetuksessa (EY) N:o 2364/2000 (3) neljäs ensisijaisten aineiden luettelo. Näiden säädösten nojalla seuraavat aineet on määritelty ensisijaisiksi:

                           —

                           trikloorietyleeni,

                           —

                           bentseeni,

                           —

                           2-metoksi-2-metyylibutaani (TAME).

               (2)

               Näiden asetusten mukaisesti esittelijöiksi nimetyt jäsenvaltiot ovat arvioineet kyseisistä aineista ihmisille ja ympäristölle aiheutuvat riskit siten kuin olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien riskien arviointia koskevien periaatteiden vahvistamisesta 28 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1488/94 (4) säädetään. Lisäksi jäsenvaltiot ovat ehdottaneet toimintasuunnitelmaa riskien rajoittamiseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti.

               (3)

               Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevää tiedekomiteaa (SCTEE) ja terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevää tiedekomiteaa (SCHER) on kuultu, ja ne ovat antaneet lausuntonsa esittelijöiden tekemistä riskinarvioinneista. Lausunnot on julkaistu tiedekomiteoiden internetsivustolla.

               (4)

               Riskinarvioinnin tulokset ja riskien rajoittamiseen tähtäävien toimintaperiaatteiden tulokset on esitetty siihen liittyvässä komission tiedonannossa (5).

               (5)

               Kyseisen arvioinnin perusteella tietyille aineille on aiheellista suositella tiettyjä riskinvähentämistoimenpiteitä.

               (6)

               Työntekijöitä varten suositeltuja riskinvähentämistoimenpiteitä olisi tarkasteltava työsuojelua koskevan lainsäädännön yhteydessä, ja tämän katsotaan yleisesti ottaen antavan riittävät edellytykset kyseisten aineiden aiheuttamien riskien rajoittamiseksi tarvittavalla tavalla.

               (7)

               Tämän suosituksen riskinvähentämistoimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 793/93 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         SUOSITTELEE:
   1   JAKSO
   TRIKLOORIETYLEENI

         (CAS-nro 79-01-6; Einecs-nro 201-167-4)

   Työntekijöitä koskevat riskinvähentämistoimenpiteet (1)

               1)

               Eurooppalaisia tuottajia ja heidän jakelijoitaan sekä kuluttajia edustavan Euroopan tason etujärjestön (European Chlorinated Solvents Association) puitteissa olisi harkittava sellaisen vapaaehtoisen sopimuksen tekemistä, jolla rajoitetaan aineen myyntiä ostajille, jotka noudattavat trikloorietyleenin turvallista käyttöä metallin puhdistuksessa koskevia ko. järjestön puitteissa sovittuja ohjeita. Näiden ohjeiden mukaisesti trikloorietyleeniä voidaan käyttää metallin puhdistuksessa ainoastaan tiiviissä tai suljetuissa järjestelmissä, kuten on määrätty eurooppalaisen standardin EN 12921 4 osassa. Säännöissä edellytetään myös, että sääntöjen noudattamista seuraa jokin ulkopuolinen taho.

         2   JAKSO
   BENTSEENI

         (CAS-nro 71-43-2; Einecs-nro 200-753-7)

   Ympäristöä koskevat riskinvähentämistoimenpiteet (2, 3, 4, 5)

               2)

               Teollisuuden jätevesien käsittelylaitoksille aiheutuvien mahdollisten riskien poistamiseksi bentseenin tuotanto- ja/tai prosessointilaitoksissa suositellaan, että asianosaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/1/EY (6) (ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistäminen) mukaisesti myönnetyissä toimiluvissa bentseeniin liittyvät edellytykset, päästöjen raja-arvot tai vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotta asianosaiset laitokset soveltaisivat toiminnassaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että otetaan huomioon asianomaisten laitosten tekniset ominaisuudet, niiden maantieteellinen sijainti ja paikalliset ympäristöolosuhteet.

               3)

               Jäsenvaltioiden olisi seurattava huolellisesti bentseeniä koskevan parhaan käytettävissä olevan tekniikan soveltamista ja ilmoitettava komissiolle kaikesta mahdollisesta kyseistä tekniikkaa koskevasta tärkeästä kehityksestä osana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevaa tietojenvaihtoa.

               4)

               Direktiivissä 2008/1/EY (ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annettu direktiivi) tarkoitettujen lupamenettelyjen ja seurannan helpottamiseksi bentseeni olisi otettava huomioon laadittaessa parasta käytettävissä olevaa tekniikka koskevia ohjeita.

               5)

               Teollisuuden jätevesien käsittelylaitosten mikro-organismien altistumista olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei mikro-organismeille ja ympäristölle aiheudu riskiä.

         3   JAKSO
   2-METOKSI-2-METYYLIBUTAANI (TAME)

         (CAS-nro 994-05-8; Einecs-nro 213-611-4)

   Ympäristöä koskevat riskinvähentämistoimenpiteet (6-11)

               6)

               Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön (7) keskeisenä tavoitteena on kaikkien pohjaveteen joutuvien ihmisten aiheuttamien päästöjen, myös TAME-päästöjen, poistaminen. Tästä syystä suositellaan, että tarvittaessa toteutetaan seurantaohjelmia TAME-päästöjen aiheuttaman pohjavesien saastumisen havaitsemiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.

               7)

               Lisäksi suositellaan, että parhaita käytettävissä olevia tekniikoita sovelletaan laajasti huoltoasemilla polttonesteiden maanalaisten varastointirakenteiden ja polttonesteiden jakelurakenteiden rakentamisessa ja toiminnassa. Tässä suhteessa jäsenvaltioiden olisi harkittava erityisesti kaikkia pohjavesialueilla sijaitsevia huoltoasemia koskevia pakollisia vaatimuksia.

               8)

               Asianosaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava direktiivin 2008/1/EY mukaisesti myönnetyissä toimiluvissa TAMEen liittyvät edellytykset, päästöjen raja-arvot tai vastaavat parametrit tai tekniset toimenpiteet, jotta asianosaiset laitokset soveltaisivat toiminnassaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että otetaan huomioon asianomaisten laitosten tekniset ominaisuudet, niiden maantieteellinen sijainti ja paikalliset ympäristöolosuhteet.

               9)

               Jäsenvaltioiden olisi seurattava huolellisesti TAMEa koskevan parhaan käytettävissä olevan tekniikan soveltamista ja ilmoitettava komissiolle kaikesta mahdollisesta kyseistä tekniikkaa koskevasta tärkeästä kehityksestä osana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevaa tietojenvaihtoa.

               10)

               Paikallisia päästöjä pintavesiin olisi tarvittaessa valvottava kansallisilla säännöksillä sen varmistamiseksi, ettei ympäristölle ole odotettavissa riskiä.

               11)

               Pohjaveden suojelemiseksi suositeltujen riskinvähentämistoimenpiteiden katsotaan olevan riittävät suojelemaan ihmisiä altistumasta aineelle ympäristön kautta.

         4   JAKSO
   OSOITUS

               12)

               Tämä suositus on osoitettu kaikille toimialoille, joilla tuodaan, valmistetaan, kuljetetaan, varastoidaan, sisällytetään johonkin valmisteeseen tai muuten käsitellään, käytetään, käsitellään jätteinä tai hyödynnetään kyseisiä aineita, sekä kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2008.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EYVL L 131, 26.5.1994, s. 3.

      (3)  EYVL L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUVL C 157, 21.6.2008, s. 1.

      (6)  EUVL L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).


Avis juridique important

|

32001H0206

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1999

Virallinen lehti nro L 073 , 15/03/2001 s. 0036 - 0036

Neuvoston suositus,annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001,Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta komissiolle myönnettäväksi vastuuvapaudeksi varainhoitovuodelta 1999(2001/206/EY)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella,ottaa huomioon 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyn neuvoston päätöksen 91/482/ETY merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön(1),ottaa huomioon Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 1990 allekirjoitetun sisäisen sopimuksen yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnasta(2) ja erityisesti sen 33 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetun seitsemänteen Euroopan kehitysrahastoon(3) sovellettavan varainhoitoasetuksen ja erityisesti sen 69-77 artiklan,on tutkinut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteisiin liittyvät tulostilin ja taseen, jotka on päätetty 31 päivänä joulukuuta 1999, sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen varainhoitovuodelta 1999(4) komission vastauksineen,katsoo, että sisäisen sopimuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) hallinnasta, jakatsoo, että komissio on toteuttanut Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteet varainhoitovuoden 1999 aikana kokonaisuudessaan tyydyttävällä tavalla,SUOSITTELEE Euroopan parlamentille, että tämä myöntää komissiolle vastuuvapauden Euroopan kehitysrahaston (1989) (seitsemäs EKR) toimenpiteiden toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1999.Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2001.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaB. Ringholm(1) EYVL L 263, 19.9.1991, s. 1.(2) EYVL L 229, 17.8.1991, s. 288.(3) EYVL L 266, 21.9.1991, s. 1.(4) EYVL C 342, 1.12.2000, s. 205.