               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 504 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Tanskan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Tanskan vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Tanskaa koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (3)Tanska toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä maaliskuuta 2019 ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 10 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  4

               (5)Tanskaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ennakoi vuoden 2019 lähentymisohjelmassa, että vuosina 2019 ja 2020 julkisen talouden alijäämä on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan vuoteen 2025 saakka. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 33,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, pysyvän vakaana vuonna 2020 ja kasvavan 37,8 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on ohjelmakaudella uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 olevan 0,9 prosenttia ja vuonna 2020 1,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Riskit liittyvät vaihtelevista elementeistä, erityisesti eläkerahastojen tuottoverosta, johtuviin tulovajeisiin. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tanskan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Tanskan tutkimus- ja innovointijärjestelmälle on ominaista investointien suuri määrä, vahva henkilöresurssiperusta ja tieteellinen huippuosaaminen. Tanskan tutkimus- ja innovointikenttä on kuitenkin keskittynyt suhteellisen pieneen määrään toimijoita, kuten pääasiassa lääke- ja bioteknologia-aloilla toimiviin suuriin yrityksiin ja säätiöihin, minkä vuoksi tutkimus- ja innovointijärjestelmä saattaa olla altis ulkoisille häiriöille. Näyttääkin siltä, että kannattaisi investoida innovatiivisten yritysten toiminnan laajentamiseen.

               (7)Työvoiman tarjonnan varmistaminen väestörakenteen muutoksista ja teknologisista muutoksista huolimatta ja puuttuminen työvoimapulaan, erityisesti pulaan koulutetuista työntekijöistä ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoista, ovat keskeisiä tekijöitä kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi Tanskassa. Uudistukset ja investoinnit, joilla lisätään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta ja siihen osallistumista, todennäköisesti lisäävät koulutettujen työntekijöiden tarjontaa. Myös jatkuvat investoinnit aikuiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sekä digitaalisiin taitoihin voisivat auttaa vastaamaan tähän haasteeseen. Lisäksi olisi hyödyllistä keskittyä parantamaan syrjäytyneiden ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille. Tämä koskee erityisesti nuoria, joiden koulutustaso on alhainen, maahanmuuttajataustaisia sekä alentuneesti työkykyisiä ja toimintarajoitteisia henkilöitä. Myös maahanmuuttajataustaisten lasten oppimistulosten parantaminen on edelleen haaste.

               (8)Vaikka teiden laatu on korkea, ruuhkat lisääntyvät erityisesti suurten kaupunkien ympäristössä. Lisäksi on vähennettävä hiilen määrää liikenteen alalla, mikä tarkoittaa investointimahdollisuuksia kestävään liikenneinfrastruktuuriin liikenteen vähähiilisyyden edistämiseksi ja liikenneruuhkien vähentämiseksi sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon. Hallitus on esittänyt suunnitelman ruuhkien vähentämiseksi suurten kaupunkien ympäristössä. Suunnitelmaa, jolla näihin toimiin osoitetaan 112 miljardia Tanskan kruunua (lähes 6 % suhteessa BKT:hen) vuosina 2020–2030, ei ole vielä hyväksytty.

               (9)Vaikka Tanskan talouden tuottavuus on yhä EU:n korkeimpia, tuottavuuden kasvu on hidastunut jo vuosikymmenten ajan. Vientiyritysten tuottavuuden kasvu on ollut suurempaa kuin yritysten, jotka on suojattu ulkomaisten yritysten taholta tulevalta kilpailulta. Vaikka Tanska on toteuttanut toimia tukeakseen yritysten tuottavuuden kasvua kotimarkkinasuuntautuneilla palvelualoilla, tuottavuuden kasvu ja kilpailu ovat jääneet näillä aloilla muista jälkeen. Tanska on toteuttanut toimenpiteitä lisätäkseen kilpailua rahoitusalalla ja jatkanut yleishyödyllisiä palveluja koskevan strategian toteuttamista.

               (10)Useita vuosia jatkuneen voimakkaan kasvun jälkeen asuntojen hinnat vaikuttavat yliarvostetuilta erityisesti suurimmilla kaupunkialueilla. Asuntojen hintojen nousu oli kuitenkin maltillista vuonna 2018. Vaikka kotitalouksien velan suhde käytettävissä oleviin tuloihin on edelleen supistunut, se on silti yhä EU:n korkein. Vaihtuvakorkoisten asuntolainojen osuus ja maksuvapaat kaudet vähenevät asteittain, mutta niitä on edelleen paljon. Näyttää siltä, että uusilla makrovakaustoimenpiteillä on hillitty sellaisten uusien asuntolainojen määrää, jotka ovat tuloihin suhteutettuna suuria ja joiden luototusaste on korkea. Lisäksi Tanskan viranomaiset ovat viime vuosina aktivoineet vastasyklisen pääomapuskurin ja toteuttaneet toimenpiteitä pankkien häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Ne ovat myös hyväksyneet (vuonna 2021 voimaan tulevan) kiinteistöverouudistuksen, jolla lakkautetaan myötäsyklinen kiinteistöverojärjestelmä. Erittäin suuri lainamäärä suhteessa tuloihin, suuri velkaantuneisuus ja suuri korkoherkkyys sekä yliarvostetut asuntojen hinnat aiheuttavat kuitenkin riskejä talouden ja rahoituksen vakaudelle, mikä edellyttää jatkuvaa seurantaa.

               (11)Rahanpesun torjumisesta on tullut yksi Tanskan painopistealueista sen jälkeen, kun paljastui, että Tanskan suurin rahoituslaitos oli sekaantunut huomattavaan rahanpesuskandaaliin. Tanskan kansankäräjät on hyväksynyt sopimuksen finanssivalvonnan vahvistamisesta ja sopimuksen uudesta rahanpesun torjuntapaketista, joka sisältää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntastrategian. Strategia perustuu kahdeksaan pilariin, joista yksi on yhteistyön vahvistaminen valvojien, rahanpesun selvittelykeskuksen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välillä. Haasteita kuitenkin riittää, ja finanssivalvojan on vielä hyväksyttävä lisätoimenpiteet ja ohjeet siitä, miten valvontaa vahvistetaan näillä osa-alueilla. Näiden toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen olisi kiinnitettävä huomiota niiden tulokselliseen toteuttamiseen.

               (12)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  6
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Tanska voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon alueelliset erot.

               (13)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tanskan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tanskalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tanskan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (14)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  7
               , että Tanskan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa koulutukseen ja osaamiseen, tutkimukseen ja innovointiin innovointiperustan laajentamiseksi käsittämään enemmän yrityksiä sekä kestävään liikenteeseen liikenneruuhkien vähentämiseksi.

               2.varmistaa rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellisen valvonnan ja täytäntöönpanon;

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (7)

                        Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 525 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Slovakian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Slovakian vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2019 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 21 päivänä maaliskuuta 2019. Neuvosto hyväksyi 9 päivänä huhtikuuta 2019 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Slovakia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Slovakian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 4 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti. Korruption torjumiseen ja oikeuslaitoksen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet edistävät euroalueelle annetun suosituksen 1 noudattamista instituutioiden laadun osalta, investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittäminen määritettyihin osa-alueisiin edistää euroalueelle annetun suosituksen 2 noudattamista investointien tukemisen osalta ja osaamisen parantamiseen tähtäävät toimenpiteet edistävät euroalueelle annetun suosituksen 3 noudattamista työmarkkinoiden toimivuuden osalta.

               (3)Slovakiaa koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Slovakia toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 25 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  4
               .

               (6)Slovakiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 vakausohjelmassaan hallitus odottaa, että julkisen talouden rahoitusasema, joka vuonna 2018 oli alijäämäinen 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohenee vuonna 2019 tasapainoiseksi ja säilyy muuttumattomana vuoteen 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuoden 2019 alijäämätavoite0,5 prosenttia ja vuodesta 2020 1 prosenttia suhteessa BKT:hen), on tarkoitus saavuttaa vuonna 2020. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan vähitellen 47,5 prosentista vuonna 2019 44,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä täysin täsmennetty. Talousarvioon sisältyy talousarviovarauksiksi kutsuttu erittelemätön menoluokka(0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka vähentää talousarvion toteutuksen ennustettavuutta.

               (7)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Slovakialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  6
                nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ottaen huomioon komission syksyn 2018 talousennusteen, jonka mukaan Slovakia olisi vuonna 2019 lähempänä keskipitkän aikavälin tavoitetta, ja vaaditun sopeutuksen lieventämistä koskevia sääntöjä soveltaen nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu saisi olla enintään 4,6 prosenttia, mikä vastaa 0,3 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta vuonna 2019. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositellusta julkisen talouden sopeutuksesta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2018 ja 2019 tarkastellaan yhdessä.

               (8)Slovakian olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020. Komission kevään 2019 talousennuste on tehty olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Ennusteen mukaan tavoitteen saavuttaminen vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 4,6 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että politiikan pysyessä muuttumattomana tästä vaatimuksesta poiketaan huomattavasti vuosina 2019 ja 2020 yhdessä tarkasteltuina. Slovakian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2019 ja 2020. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat toimet olisi toteutettava vuodesta 2019 alkaen.

               (9)Slovakian julkiseen talouteen kohdistuu pitkällä aikavälillä keskisuuria kestävyysriskejä. Komission vuonna 2018 laatiman julkisen talouden kestävyysraportin mukaan julkisen velan vakauttaminen suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä edellyttäisi rakenteellisen perusjäämän 2,5 prosenttiyksikön kumulatiivista parannusta suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka ei muutu. Tämä johtuu eläke- ja terveydenhuoltomenojen ennustetusta kasvusta, joka kasvattaa väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia (yhteensä 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Koska syntyvyys on alhainen ja elinajanodotteen odotetaan edelleen kasvavan Slovakiassa, vanhushuoltosuhteen (ikääntyneiden määrä suhteessa aktiiviväestöön eli työssä tai koulutuksessa olevaan väestöön) ennustetaan lähes kolminkertaistuvan vuoteen 2060 mennessä. Lisäksi työelämän ulkopuolella olevien yli 65-vuotiaiden määrän odotetaan kasvavan: vuonna 2016 heitä oli noin kolme kymmentä työllistä kohti mutta määrän ennustetaan kasvavan yli seitsemään vuoteen 2060 mennessä (taloudellinen vanhushuoltosuhde). Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys oli asteittain parantunut elinajanodotteeseen suhteutettujen eläkeiän automaattisten mukautusten käyttöönoton myötä. Tätä pidettiin tärkeänä keinona varmistaa ylisukupolvinen oikeudenmukaisuus ja pitkän aikavälin kestävyys. Huoli eläkejärjestelmien pitkän aikavälin taloudellisesta kestävyydestä on kuitenkin kasvanut sen jälkeen, kun parlamentti hyväksyi 28 päivänä maaliskuuta 2019 perustuslain muutoksen, jolla eläkeiälle asetettiin yläraja (lapsettomilla naisilla ja miehillä 64 vuotta ja naisilla kolmen ensimmäisen lapsen osalta puoli vuotta vähemmän kutakin lasta kohden) ja romutettiin elinajanodotteeseen liittyvät automaattiset eläkeiän mukautukset. Slovakian finanssipoliittisen neuvoston mukaan yläikärajan asettaminen lisää menoja 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen: 8,6 prosentista vuonna 2016 11,4 prosenttiin vuonna 2070. Vuoden 2018 ikääntymisraportissa menojen ennustettiin kasvavan 9,8 prosenttiin. Tämä lisää kestävyysriskejä merkittävästi. Tasapainottavia toimia ei ole toistaiseksi esitetty eikä vaikutuksia vanhuusiän tuloihin ja köyhyyteen ole laskettu.

               (10)Vaikka verovilpin torjunnassa on edistytty jonkin verran, verosäännösten noudattaminen on edelleen haaste, ja arvonlisäverosäännösten noudattamatta jättäminen oli yli kaksi kertaa yleisempää kuin EU:ssa keskimäärin vuonna 2016. Vaikka kolmannessa toimintasuunnitelmassa suunniteltujen toimenpiteiden odotetaan tuottavan myönteisiä tuloksia, jotkut niistä ovat vielä toteuttamatta. Esimerkiksi sähköiset veroilmoitukset vähentävät todennäköisesti veronmaksajille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa, mutta kokonaisvaikutus uhkaa jäädä odotettua pienemmäksi, jos kaikkia suunniteltuja toimenpiteitä ei panna täytäntöön. Samalla politiikkatoimien jäsennelty kehys voi osaltaan vähentää verolainsäädännön toistuvasti tehtäviä muutoksia ja edistää sen yksinkertaistamista. Ympäristö- ja kiinteistöverojen tulopotentiaalia ei hyödynnetä tarpeeksi muihin EU-maihin verrattuna.

               (11)Työmarkkinoiden myönteinen kehitys jatkuu, sillä työllisyys lisääntyy ja työttömyys on historiallisen alhaisella tasolla. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on edistytty hyvin pitkäaikaistyöttömien osalta, mikä on auttanut vähentämään pitkäaikaistyöttömien määrää kolmanneksella kahden vuoden aikana. Tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyysaste on edelleen EU:n keskiarvoa korkeampi ja koskee erityisesti matalan osaamistason työntekijöitä, nuoria ja romaneja. Vaikka työttömyys vähenee, ammattitaitoisen työvoiman puutteesta on tullut merkittävä ongelma. Työmarkkinoilla on edelleen havaittavissa jyrkkiä alueellisia eroja: työttömyys on korkeampaa kolmella Itä-Slovakiassa sijaitsevalla alueella, ja työvoimapulasta kärsitään puolestaan maan länsiosassa. Työnantajien ja ammattiliittojen valmiuksien kehittämistä on jatkettava, jotta voidaan edistää niiden aktiivisempaa osallistumista.

               (12)Työllistettävyyden parantamiseen tähtäävien toimien valikoima on edelleen vähäinen ja toimivuus heikko. Koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia on vahvistettu, mutta ne ovat edelleen riittämättömiä, eikä niitä ole kohdennettu täysin pitkäaikaistyöttömiin ja muita heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin. Koulutusjärjestelmä ei edistä riittävässä määrin sosioekonomista kehitystä, ja sen rahoitus on riittämätöntä kaikilla tasoilla. Polttavimpia haasteita ovat oppimistulosten heikkous, romanien osallistuminen inklusiiviseen yleisopetukseen varhaislapsuudesta alkaen ja sosioekonomisilta lähtökohdiltaan muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden tehokas integrointi koulutukseen (ottaen huomioon koulunkäyntinsä varhain lopettavien osuuden kasvu). Oppimistulokset ja perustaitojen taso ovat kansainvälisesti tarkasteltuna yhä heikkoja, ja opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa niihin voimakkaasti. Haasteena on varmistaa Slovakian väestölle paremmat taidot muuttuvassa taloudessa ja yhteiskunnassa. Vaikka opettajien palkkoja ollaan korottamassa vaiheittain vuoteen 2020 asti, opettajan ammatti ei edelleenkään houkuttele ja opettajista on pulaa. Lisäksi opettajien ammatillisen peruskoulutuksen laatu ja tarkoituksenmukaisuus sekä täydennyskoulutusmahdollisuudet ovat rajalliset. Nykyiset toimenpiteet yhdenvertaisuuden ja inklusiivisen koulutuksen edistämiseksi eivät ole toistaiseksi täyttäneet odotuksia, eikä romanien koulutuksen eriytymisen torjumisessa ole saavutettu todellista edistystä. Hallitus on hyväksynyt koulutusta ja kasvatusta koskevan kansallisen uudistusohjelman (2018–2027) ja ensimmäisen toimintasuunnitelman (2018–19) (yhdessä alustavan talousarvion kanssa) sekä korkea-asteen laatutakuuta koskevaa uutta lainsäädäntöä. On ratkaisevan tärkeää, että nämä toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja että niitä seurataan, jotta nähdään, tuovatko ne odotettuja tuloksia.

               (13)Naisten alhainen työllisyysaste johtuu siitä, että miehet harvoin ottavat pitkää vanhempainlomaa. Ongelmaa korostaa entisestään se, että kohtuuhintaisista lastenhoitopalveluista ja pitkäaikaishoitopaikoista on pulaa. Erityisesti alle kolmevuotiaista lapsista vain erittäin pieni kokonaisosuus on lastenhoitopalvelujen piirissä. Hallitus hyväksyi uuden vuonna 2020 voimaan tulevan päätöksen pakollisesta osallistumisesta varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon viidestä ikävuodesta alkaen. Tästä huolimatta on lisättävä investointeja päivähoitoon ja esiopetukseen ja edistettävä niihin osallistumista.

               (14)Vaikka köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus on alle EU:n keskiarvon, osuudet ovat huomattavasti korkeammat useilla eteläisen ja itäisen Slovakian alueilla. Laadukkaan ja inklusiivisen koulutuksen saatavuus muodostaa huomattavan pullonkaulan, jossa alueelliset erot näkyvät koulunkäyntinsä varhain lopettavien erityisen suurissa osuuksissa. Muita huolenaiheita ovat muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien, etenkin romanien ja vammaisten sekä asunnottomuudesta ja asuntomarkkinoilta syrjäytymisestä kärsivien, mahdollisuudet saada terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitopalveluja, päästä sosiaalisen asumisen piiriin ja saada muita keskeisiä palveluja. Kokonaisvaltainen lähestymistapa on olennainen, jotta voidaan edistää näiden ryhmien sosiaalista osallisuutta.

               (15)Terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuuden parantamiseen tähtäävät uudistukset ovat pääsemässä vauhtiin, vaikka niiden toteutusasteessa on ollut vaihtelua terveydenhuollon eri osa-alueilla. Terveydenhuoltomenojen uudelleenarvioinnin yhteydessä toteutetuilla politiikkatoimilla on saavutettu joitakin myönteisiä tuloksia pääasiassa useiden lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevien kustannuksia hillitsevien toimenpiteiden tuloksena. Tehokkuutta on vielä varaa lisätä ja saada rahoille parempaa vastinetta kohdentamalla resursseja uudestaan terveydenhuollon osa-alueiden kesken. Terveydenhuoltojärjestelmä tukeutuu edelleen liikaa sairaaloihin, jotka säännöllisistä velkahuojennuksista huolimatta jatkavat velan kerryttämistä ja ponnistelevat rahoittaakseen investointeja, jotka ovat välttämättömiä terveydenhuollon tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Vaikka perusterveydenhuollon vahvistaminen on keskeisessä asemassa pyrittäessä vähentämään sellaista sairaalahoitoa, joka olisi vältettävissä, yleislääkäreiden vähäinen määrä ja perusterveydenhuollossa tarjottavien palveluiden vähäisyys muodostavat esteen terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuuden parantamiselle. Hallitus on käynnistänyt toimenpiteitä terveydenhuoltoalan työvoimapulan ratkaisemiseksi, ja on tärkeää sovittaa nämä toimet pidemmän aikavälin strategiaan, jonka tavoitteena on hajauttaa asteittain akuuttisairaanhoidon palveluita sekä vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja ehkäiseviä palveluita.

               (16)Hajanainen tutkimusjärjestelmä heikentää julkisten tutkimus- ja kehitysinvestointien vaikuttavuutta tieteellisen tutkimuksen laadun osalta, eikä se houkuttele yksityistä rahoitusta. Tutkimus- ja innovointipolitiikka kärsii ministeriöiden ja muiden toimijoiden keskinäisen koordinoinnin toimimattomuudesta, mikä johtaa siihen, että merkittävät uudistukset viivästyvät tai jäävät toteuttamatta. Slovakian tiedeakatemian epäoptimaalinen muutosprosessi herätti huolta sen toiminnan jatkumisesta, mikä johti koko prosessin kaatumiseen. Kohdennettujen toimien puute tai epäonnistuminen, tutkimuslaitosten vähäinen osallistuminen ja tutkimuskapasiteetin rajallisuus vaikuttavat kaikki yksityisten tutkimus- ja kehittämismenojen vähäisyyteen. Kaiken kaikkiaan yritysten tutkimus- ja kehitystoiminta kuuluu edelleen EU:n vaatimattomimpiin, ja se on keskittynyt keskikorkean ja/tai korkean teknologian valmistusteollisuuteen eli monikansallisten yritysten hallitsemille aloille. Toimenpiteet, joilla edistetään tietämyksen siirtoa, lisätään teollisuuden innovointikykyä ja parannetaan yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä, etenevät hitaasti.

               (17)Slovakian tuottavuuden lisääminen ja lähentymisprosessin ylläpitäminen edellyttää kestäviä investointeja, joita tarvitaan myös digitaali- ja liikenneinfrastruktuurin sekä energiatehokkuuden aloilla. On parannettava kiinteän peruslaajakaistan ja 4G-verkon kattavuutta sekä ultranopean laajakaistayhteyden käyttöönottoa. Investoinnit energiatehokkuuteen, etenkin rakennus- ja ympäristöteknologian alalla, voi olla vihreän kasvun lähde ja auttaa säilyttämään niukkoja ympäristövaroja. Lisäksi tarvitaan strategisempia investointeja infrastruktuurin puutteiden korjaamiseksi ja liikenneverkkojen parantamiseksi, jotta vähemmän kehittyneet alueet voivat kuroa umpeen eroa kehittyneempiin alueisiin, kehittää osaamispohjaansa ja lisätä kilpailukykyään ja tuottavuuttaan. Slovakia on jäänyt jälkeen sekä Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkon että ydinverkon valmistumisen osalta, esimerkiksi Rein–Tonava-käytävällä. Liikenneverkon heikkoudet voitaisiin korjata parantamalla olemassa olevan julkisen ja kaupunkiliikenteen verkon yhteenliitettävyyttä, multimodaalisuutta ja yhteentoimivuutta sekä edistämällä kestäviä liikennemuotoja.

               (18)Raskas hallinnollinen ja sääntelytaakka voi vaikuttaa kielteisesti etenkin pienten ja keskisuurten yritysten investointeihin ja innovointiin. Hallituksen toimista huolimatta hallinnollista taakkaa ei ole kevennetty riittävästi, ja Slovakian liiketoimintaympäristö on menettämässä asemaansa kansainvälisissä vertailuissa. Lainsäädännön laatu ja ennustettavuuden puute aiheuttavat huolta yrityksille. Näihin haasteisiin olisi vastattava ryhtymällä toteuttamaan täysimääräisesti Slovakian paremman sääntelyn strategiaa (RIA2020) ja vahvistamalla sen sääntelynparantamiskeskusta. Asiantuntijapalvelut ovat Slovakiassa edelleen tiukasti säänneltyjä. Lakimiehiin, patenttiasiamiehiin, insinööreihin, arkkitehteihin, kirjanpitäjiin, matkaoppaisiin ja kiinteistövälittäjiin sovellettavat rajoitukset ovat EU:n painotettua keskiarvoa tiukempia.

               (19)Hallitus on oleellisesti uudistamassa julkisten hankintojen käytäntöjä tarkistamalla oikeuskehystä. Näin se pyrkii yksinkertaistamaan menettelyjä ja vähentämään transaktiokustannuksia. Ammattimaisuus uutena painopisteenä on tervetullut. Siitä koituvat hyödyt tulevat kuitenkin vasta hitaasti esiin. Julkisen sektorin ostajien on ponnisteltava enemmän yritysten, tiedotusvälineiden ja laajemman yleisön luottamuksen palauttamiseksi julkisiin laitoksiin. Tämä on esteenä kipeästi kaivattujen uusien käytäntöjen käyttöönotolle. Toimia laatukriteerien käytön lisäämiseksi on tehostettava, jotta voidaan saada parempaa vastinetta rahalle ja parantaa julkisten hankintojen strategista käyttöä.

               (20)Slovakian julkishallinnon ongelmakohtia ovat edelleen tehottomuus ja pullonkaulat, jotka johtuvat erityisesti julkishallinnon yksiköiden yhteistyön toimimattomuudesta. Valmiuksien ja strategisen suunnittelun puute samoin kuin hallinnollinen tehottomuus haittaavat ERI-rahastojen varojen sujuvaa käyttöä. Sen seurauksena Slovakia menetti 120 miljoonaa euroa kaudella 2014–2020. Myös varojen jakaminen lopullisille edunsaajille on edelleen hidasta. Lisäksi ERI-rahastoista rahoitettujen hankkeiden puutteellinen valmistelu viivästytti investointeja ja johti siihen, että julkisissa hankintamenettelyissä oli sovellettava tiukkoja määräaikoja, mikä lisää sääntöjenvastaisuuksien riskiä.

               (21)Korruptio on edelleen haaste, eikä korkean tason korruptiotapausten syytteeseenpanossa ole toimittu kovinkaan määrätietoisesti. Korruption torjumiseen tähtäävien toimien esteenä ovat organisatoriset tai menettelytapoihin liittyvät heikkoudet poliisin ja syyttäjän tasolla sekä väärinkäytösten paljastajien heikko suojelu. Myös oikeuslaitoksen toimivuuden parantaminen, muun muassa sen riippumattomuuden osalta, on edelleen haaste. Vaikka oikeuslaitoksen tehokkuutta ja laatua on parannettu jonkin verran, huolenaiheena on edelleen sen riippumattomuus. Lisäksi viivästykset tuomareiden nimittämisissä perustuslakituomioistuimeen voi vaikeuttaa oikeuslaitoksen toimintaa.

               (22)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  7
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Slovakia voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

               (23)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovakian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovakialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (24)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2020; turvaa julkisen talouden, etenkin terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien, pitkän aikavälin kestävyyden;

               2.parantaa koulutuksen laatua ja inklusiivisuutta kaikilla koulutustasoilla ja edistää osaamista; parantaa mahdollisuuksia saada kohtuuhintaisia ja laadukkaita lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja; edistää muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, etenkin romanien, integroitumista yhteiskuntaan;

               3.kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa terveydenhuoltoon, tutkimukseen ja innovointiin, liikenteeseen ja erityisesti sen kestävyyteen, digitaaliseen infrastruktuuriin, energiatehokkuuteen ja sosiaaliseen asuntotuotantoon, alueelliset erot huomioon ottaen; lisää laatuun liittyvien ja elinkaarikustannuksiin perustuvien arviointiperusteiden käyttöä julkisissa hankinnoissa;

               4.jatkaa edelleen oikeuslaitoksen toimivuuden parantamista keskittyen sen riippumattomuuden vahvistamiseen, myös nimityksissä; lisää toimia korruption ja erityisesti laajamittaisten korruptiotapausten havaitsemiseen ja syytteeseenpanoon.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 503 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Tšekin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Tšekin vuoden 2019 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2019 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 21 päivänä maaliskuuta 2019. Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Tšekkiä koskeva vuoden 2019 maaraportti
                  2
                julkaistiin 27 päivänä helmikuuta 2019. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2018 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa.

               (3)Tšekki toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2019 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  3
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.
                  4

               (5)Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2019 lähentymisohjelmassaan hallitus odottaa julkisen talouden siirtyvän 0,3 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2019 0,2 prosentin alijäämään vuonna 2020. Alijäämän ennustetaan kasvavan asteittain 0,5 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman
                  5
                perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (vuonna 2019 alijäämätavoite on rakenteellisin luvuin 1 prosentti ja vuodesta 2020 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2019 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen siten, että se on 29,7 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen odotetaan kasvavan edelleen, kun taas kokonaistulot vähenevät hieman suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 heikkenevän noin –0,1 prosenttiin ja vuonna 2020 edelleen –0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tšekin vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Tšekillä on pitkällä aikavälillä keskisuuria julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka johtuvat pääasiassa väestön ikääntymiseen liittyvistä kustannuksista. Eläkemenot ovat merkittävin pitkän aikavälin kestävyyteen kielteisesti vaikuttava tekijä, sillä niiden odotetaan kasvavan noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Pitkän aikavälin riskit aiheutuvat epäsuotuisasta väestönkehityksestä sekä siitä, että eläkeiän lakisääteiseksi ylärajaksi on asetettu 65 vuotta. Tämän seurauksena vanhushuoltosuhde eli ikääntyneiden määrä suhteessa aktiiviväestöön lähes kaksinkertaistuu noin 50 prosenttiin vuoteen 2070. Viimeaikaiset toimenpiteet parantavat eläkkeiden riittävyyttä. Eläke-etuuksien avokätisempien indeksiehtojen lisäksi hallitus on korottanut peruseläkkeen määrää ja iäkkäämpien eläkkeensaajien eläkkeitä. Näiden lisäksi ei kuitenkaan toteuteta toimia, jotka parantaisivat kestävyyttä. Esimerkiksi lakisääteistä eläkeikää ei nosteta automaattisesti elinajanodotteen paranemisen myötä. Tällä hetkellä kaikki muutokset eläkeikään (lakisääteiseen ja varhaiseläkkeeseen) tehdään hallituksen ehdotuksesta, ja parlamentin on hyväksyttävä ne. Nämä toimenpiteet voitaisiin yhdistää työmarkkinapolitiikkaan, jolla tuettaisiin pidempiä työuria ja aliedustettujen väestöryhmien osallistumista. Ikäsidonnaisten julkisten terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä, mikä myös heikentää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Tässä yhteydessä sairaalasektorin lisäkeskittäminen ja perusterveydenhuoltoon sekä integroituun sosiaali- ja terveydenhuoltoon investoiminen voisi parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta.

               (7)Tšekin keskuspankki voi asettaa makrovakaustoimena suositusluonteisia kiinnitysluottorajoja, mutta nykyisen lainsäädännön nojalla sen valtuudet määrätä seuraamuksia ovat vähäiset, koska sillä ei ole virallista toimivaltaa valvoa niiden täytäntöönpanoa. Vaikka tšekkiläiset pankit yleisesti ottaen noudattavat suosituksia, sitovilla lakisääteisillä rajoilla pankit saataisiin todennäköisesti noudattamaan raja-arvoja nykyistä paremmin ja samalla varmistettaisiin rahoitusjärjestelmän vakaus ja vähennettäisiin lainanottajien riskejä. Tšekin keskuspankkilain muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen käsittely on edelleen kesken.

               (8)Hienoisista parannuksista huolimatta korruptio on edelleen ongelma yrityksille ja saattaa haitata taloudellista toimintaa. Myönteistä on, että vuonna 2017 käynnistettyjä (mukaan lukien julkisia hankintoja koskevia) uudistuksia toteutetaan parhaillaan, ja hallitus on viimein hyväksynyt joitakin keskeneräisiä toimenpiteitä ja lähettänyt ne parlamentin käsiteltäväksi. Näitä ovat muun muassa ehdotukset, jotka koskevat ylimmän tilintarkastusviraston tehtäväkentän ulottamista alueisiin ja kuntiin sekä nimityksiä valtion omistamiin yrityksiin, joissa sääntely on olennaista eturistiriitojen välttämiseksi. Väärinkäytösten paljastajien suojelua ja lobbausta koskevia ehdotuksia ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty.

               (9)Tšekin työmarkkinat toimivat tällä hetkellä hyvin. Työllisyys on viimeksi kuluneiden seitsemän vuoden aikana kasvanut tasaisesti ja työttömyys on vähentynyt huomattavasti. Pienten lasten äitien, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten työmarkkinapotentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä tarpeeksi. Näiden ryhmien työmarkkinoille osallistumista on selkeästi mahdollista lisätä, koska maassa esiintyy työvoimapulaa. Työllisyyserot ja sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen suuria huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla vanhempainvapaata on muutettu joustavammaksi ja lastenhoitopalveluja on lisätty. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alhaisempi kuin miesten. Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen heikolla saatavuudella, pitkillä vanhempainvapaaoikeuksilla, joustavien työjärjestelyjen vähäisellä käytöllä ja pitkäaikaishoitopaikkojen puutteella on edelleen suuri vaikutus työmarkkinoille osallistumiseen. Virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä oli vuonna 2017 vain 6,5 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista (kun EU:n keskiarvo oli 34,2 prosenttia). Vaikka matalan osaamistason työntekijät muodostavat vain pienen osan väestöstä, heidän työllisyysasteensa on selvästi alhaisempi kuin keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden. Myös vammaisten työllisyysaste on edelleen alhainen. Julkiset työvoimapalvelut eivät tällä hetkellä pysty rajallisen kapasiteettinsa vuoksi tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä ja jatkuvaa tukea. Heikommassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia sekä toteuttamalla vaikuttavaa ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa.

               (10)Kun valmistusteollisuuteen painottuvassa taloudessa työvoima ja väestörakenne asettavat rajoitteita, koulutukseen tulisi investoida lisää, myös työssäkäyvien aikuisten osalta, jotta voidaan varmistaa, että maa on valmis talouden rakennemuutoksien mukanaan tuomiin haasteisiin, kuten teknologisiin muutoksiin. Etenkin digitaalialalla saattaa syntyä osaamisen kysynnän ja tarjonnan epätasapainoa muun muassa tulevaisuuden automaation ja robotisaation seurauksena. Uudet työt edellyttävät uutta osaamista ja huomattavia investointeja erityisesti korkean tason tekniseen ammattitaitoon ja digitaalisiin taitoihin, joita tarvitaan nykyisten mekaanisten töiden automatisoinnin myötä. Vaikka viime vuosina on toteutettu useita kattavaa osaamisstrategiaa koskevia aloitteita, niistä ei ole vielä kehittynyt todellista kattavaa järjestelmää.

               (11)Opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa edelleen voimakkaasti koulutustuloksiin. Koulutuksen inklusiivisuutta lisäävä uudistus käynnistettiin vuonna 2016 Euroopan sosiaalirahaston tuella. Sen onnistuminen riippuu kestävän ja riittävän kansallisen rahoituksen saatavuudesta, opettajien ja opetusavustajien lisäkoulutuksesta ja inklusiivisen opetuksen etuja koskevan yleisen tiedon lisäämisestä. Vaikka inklusiivisuuteen tähtäävän koulutusuudistuksen vaikutus on ollut yleisesti ottaen myönteinen, sen vaikutus romanilasten osallistumiseen yleisopetukseen on edelleen vähäinen. Vähäiset investoinnit, opettajan ammatin vähäinen houkuttelevuus ja sosioekonominen eriarvoisuus rajoittavat saavutettavaa koulutustasoa. Opettajista on pulaa, koska opettajan työtä ei arvosteta, palkat ovat viimeaikaisista korotuksista huolimatta matalia muihin ammatteihin verrattuna ja urakehitysmahdollisuuksia on vähän. Opettajan ammatti ei ole lahjakkaiden nuorten silmissä edelleenkään kovin houkutteleva vaihtoehto. Pätevien opettajien puute yhdistettynä odotettuun epäsuotuisaan väestörakenteen kehitykseen viittaa siihen, että tulevaisuudessa saattaa olla entistä haastavampaa saada palvelukseen opetushenkilöstöä ja pitää heidät palveluksessa.

               (12)Vaikka Tšekki on kauttakulkumaa, Euroopan liikenneverkot, mukaan lukien TEN-T-käytävät, eivät ole vielä läheskään valmiita. Myös esikaupunkien liikenneinfrastruktuurissa on edelleen puutteita, mikä rajoittaa ihmisten mahdollisuuksia löytää kohtuuhintainen asunto ja vaikeuttaa työmatkoja. Heikot liikenneyhteydet haittaavat myös liiketoimintaa, erityisesti syrjäisillä alueilla. Vaikka esikaupungistuminen suurkaupunkialueilla jatkuu, esikaupunkien liikenneverkot ovat jääneet kehityksestä jälkeen erityisesti rautatieinfrastruktuurin osalta. Maa suoriutuu heikosti hiilen vähentämisessä, erityisesti kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta liikenteessä ja sähköajoneuvojen yleistymistä. Lisäksi latausinfrastruktuurin suunniteltu kasvu ei ehkä riitä kattamaan tulevaa kysyntää. Investoimalla enemmän kestävään liikenteeseen voitaisiin myös vähentää ilmansaasteita ja melusaastetta, mikä lieventäisi niiden haittavaikutuksia kansanterveyteen erityisesti kaupunkialueilla. Digitaalinen infrastruktuuri on paranemassa, mutta kaupunkien ja maaseudun välillä on edelleen jakolinja, sillä vain 59 % maaseudun kotitalouksista on nopeiden laajakaistaverkkojen piirissä. Kupari-infrastruktuuriin perustuvien vanhempien verkkojen kehittäminen yhdessä kiinteiden langattomien yhteysratkaisujen kanssa ei riitä vuodeksi 2025 asetettujen verkkoyhteyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Tuleviin yhteystarpeisiin vastaaminen edellyttää investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin (valokuituverkkoihin) ja asianmukaisia kysyntään vaikuttavia toimenpiteitä.

               (13)Tšekin talouden energiaintensiteetti on edelleen EU:n suurimpia, sillä energiatehokkuus on parantunut hitaasti erityisesti rakentamisessa. Energiaintensiteetti on suurin teollisuudessa ja asumisessa. Energiatehokkuuden parantaminen tarjoaa Tšekille mahdollisuuden parantaa kilpailukykyä, vähentää kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, kehittää puhtaampaa teollisuutta ja siirtyä ylöspäin arvoketjussa. Kivihiili on valta-asemassa energia-alalla ja suurin hiilidioksidipäästöjen lähde, mikä tekee siitä huomattavan uhkan paikalliselle ilmanlaadulle. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet voimakkaasti viiden viime vuoden aikana. Maassa ei ole toteutettu tarpeeksi ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja riskien ehkäisemiseen vaadittavia ennaltaehkäisy-, valmius- ja katastrofinhallintatoimia.

               (14)Hallinto- ja sääntelyrasitus voi haitata investointeja. Monet tšekkiläiset yritykset pitävät hallinto- ja sääntelyrasitteita merkittävänä esteenä investoinneille. Nopeasti muuttuva lainsäädäntö ja monimutkaiset hallinnolliset menettelyt vaikeuttavat edelleen liiketoiminnan harjoittamista huomattavasti. Sopimusten täytäntöönpanon kustannukset, jatkuvat muutokset vero- ja työnlainsäädäntöön ja rakennuslupien saamisen vaikeus saattavat vähentää maahan tehtävien investointien houkuttelevuutta. Lisäksi hallinnollisen rasituksen määrä vaihtelee huomattavasti alueittain. Viime aikoina on tehty esityksiä, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa erityisesti suurten infrastruktuurihankkeiden kaavoitusmenettelyjä. Lisäksi hallitus valmistautuu laatimaan uuden rakennuslain vuoteen 2021 mennessä yhdessä työmarkkinaosapuolien kanssa. Vastuu tuotteiden markkinavalvonnasta on hajallaan eri organisaatioissa, siinä esiintyy päällekkäisyyttä ja tehokas koordinointi ja tuloksellinen yhteistyö on haastavaa.

               (15)Julkisia hankintoja koskevien menettelyjen läpinäkyvyys ja hankintoihin liittyvä koulutus ovat parantuneet, mutta ne ovat edelleen jäljessä, kun tarkastellaan kilpailun lisääntymistä. Syynä tähän ovat se, että suuressa osassa menettelyjä saadaan vain yksi tarjous, ongelmat laatukriteerien käytössä ja epäluottamus julkisiin instituutioihin. Valtaosa julkisia hankintoja koskevista päätöksistä perustuu edelleen alhaisimpaan hintaan, sillä strategiseen lähestymistapaan siirtyminen on edelleen kesken. Painopiste on siirtynyt enemmän keskitettyihin hankintoihin ja yhteisen asiantuntemuksen hyödyntämiseen, mutta niiden käyttöönotto edistyy hitaasti todistetuista hyödyistä huolimatta.

               (16)Tšekissä ei ole vielä luotu täysin toimivaa kotimaiseen tutkimukseen ja kehitykseen perustuvaa innovaatioekosysteemiä. EU:n tasolla maa on edelleen kohtuullinen innovoija, vaikka tutkimus- ja kehitysintensiteetti onkin kasvanut. Tämä tulos saattaa liittyä julkisiin investointeihin, joista puuttuu yhdenmukainen strategia tutkimustyön vaatimattomien tulosten sekä yksityisen sektorin ja tiedemaailman välisen yhteistyön parantamiseksi. Tuottavuuden kasvun taustalla ovat pääasiassa suuret ulkomaiset yritykset, kun taas kotimaiset yritykset ovat jääneet jälkeen lisäarvon luomisessa. Lisäksi kokonaistuottavuus, jolla mitataan pääoman ja työvoiman käytön tehokkuutta tuotannossa, on kasvanut suhteellisen hitaasti. Keskittyminen kotimaiseen innovointiin voisi lisätä tuottavuutta kaikessa liiketoiminnassa, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien.

               (17)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin
                  6
                liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Tšekki voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

               (18)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 lähentymisohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  7
               , että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

               SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

               1.parantaa eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien julkistaloudellista pitkän aikavälin kestävyyttä; hyväksyy ehdotetut korruption vastaiset toimenpiteet;

               2.edistää pienten lasten äitien työllistymistä muun muassa parantamalla kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuutta ja edistää heikommassa asemassa olevien väestöryhmien työllistymistä; parantaa koulutusjärjestelmien laatua ja inklusiivisuutta muun muassa edistämällä teknisiä ja digitaalisia taitoja sekä opettajan ammatin arvostusta;

               3.kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa liikenteeseen ja erityisesti sen kestävyyteen, digitaaliseen infrastruktuuriin ja vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen alueelliset erot huomioon ottaen; vähentää investointeihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja mahdollistaa laatuun perustuvan kilpailun lisäämisen julkisissa hankinnoissa; poistaa täysin toimivan innovaatioekosysteemin kehittämistä haittaavat esteet.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Komission yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Seychellien tasavallan kanssa
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio esittää, että Seychellien tasavallan kanssa neuvotellaan uusi kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja uusi pöytäkirja, jotka sekä vastaavat unionin laivaston tarpeita että ovat yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisia.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan nykyinen kalastuskumppanuussopimus
                     1
                   allekirjoitettiin 28. helmikuuta 2007
                     2
                  , ja se tuli voimaan 2. marraskuuta 2007 kuuden vuoden ajaksi. Sopimus on uusittavissa ilman eri toimenpiteitä, ja nykyisellään sitä sovelletaan 1. marraskuuta 2019 asti. Nyt ehdotetaan uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen neuvottelemista, jotta sopimukseen voitaisiin sisällyttää eräitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                     3
                   säännöksiä, jotka eivät kuulu nykyiseen kalastuskumppanuussopimukseen. Kalastuskumppanuussopimuksen nykyistä pöytäkirjaa
                     4
                  , joka on voimassa kuusi vuotta, alettiin soveltaa 18. tammikuuta 2014, ja sen voimassaolo päättyy 17. tammikuuta 2020. Pöytäkirjassa vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet ja unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus.

                  EU:n Seychelleille suorittama vuotuinen taloudellinen korvaus on 5 000 000 euroa
                     5
                  , josta 2 500 000 euroa osoitetaan alakohtaiseen tukeen.

               Seychellien kanssa tehdyssä kalastuskumppanuussopimuksessa jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet EU:n aluksille neljästä jäsenvaltiosta (Espanja, Ranska, Italia ja Portugali). Euroopan unioni on jo luonut Intian valtamerellä kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkoston tekemällä sopimukset Mauritiuksen ja Madagaskarin kanssa.

               Kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan, sekä edistetään valtamerten kestävää hallinnointia sen kaikissa ulottuvuuksissa. Tämän lisäksi kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja kumppanimaan välillä, lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten ja kannustetaan hallinnointia tukemalla kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja rahoittamalla laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa. Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset tukevat paikallisen kalastuselinkeinon kestävää kehitystä ja edistävät myös kasvua ja ihmisarvoista työtä kalastusalalla. Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset vahvistavat Euroopan unionin asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä ja Seychellien tapauksessa erityisesti Intian valtameren tonnikalatoimikunnassa (IOTC)
                  6
               .

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta sopimuksesta ja pöytäkirjasta Seychellien kanssa käytävät neuvottelut ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuonna 2019 Seychellien kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa.

                  Arvioinnissa pääteltiin, että EU:n kalastussektori on erittäin kiinnostunut kalastamaan Seychellien alueella ja että pöytäkirjan uusiminen on kummankin osapuolen edun mukaista. Lisäksi se auttaisi tehostamaan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella.

                  Seychellien lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuus huomioon ottaen on tärkeää, että EU:lla on edelleen käytössään väline, jonka avulla se voi tehdä kyseisen merkittävän toimijan kanssa tiivistä alakohtaista yhteistyötä valtamerten hallinnoinnissa osa-alueen tasolla. Suhteen lujittaminen Seychelleihin edistää myös liittolaissuhteiden luomista IOTC:n puitteissa. Lisäksi se merkitsee EU:n aluksille sitä, että niillä on edelleen pääsy tärkeälle kalastusalueelle, jolla ne voivat toteuttaa hyödyntämisstrategioita monivuotisen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Victorian merkitys yhtenä tärkeimmistä saaliiden purkamissatamista vahvistaa suunnitellun uuden pöytäkirjan merkitystä sekä EU:n kalatalousalan että kyseisen kumppanimaan kannalta. Seychellien viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi ja hyödyntää samalla alakohtaisen tuen tarjoamia monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Seychellien kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Kuulemisia on järjestetty myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa ja erityisesti sen 27. maaliskuuta 2019 pidetyn kokouksen yhteydessä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut ja sisällytetään mukaan lauseke ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden loukkaamisesta aiheutuvista seuraamuksista.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksiin kuuluu Seychellien tasavallalle suoritettava taloudellinen korvaus. Sitä vastaavat talousarviomäärärahat (maksusitoumus- ja maksumäärärahat) on otettava vuosittain kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan (11 03 01) monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevan rahoitussuunnittelun mukaisesti. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus pöytäkirjoille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                  7
               .

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2019 toisella neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  - neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Seychellien tasavallan kanssa;

                  - komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

                  - komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

                  - neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Seychellien tasavallan kanssa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja uuden pöytäkirjan tekemiseksi Seychellien tasavallan kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio aloittamaan neuvottelut Seychellien tasavallan kanssa uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja uuden pöytäkirjan tekemiseksi.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvoston nimeämän erityiskomitean nimi] kuullen ja tämän päätöksen liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 290, 20.10.2006, s. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=en

                     (3)

                        Ks. asetuksen (EU) N:o 1380/2013 VI osan II osasto.

                     (4)

                        EUVL L 4, 9.1.2014, s. 3.

                     (5)

                        Pöytäkirjan neljänä viimeisenä voimassaolovuonna. Kahtena ensimmäisenä vuonna korvaus oli 5 350 000 euroa.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  , hallitustenvälinen organisaatio, joka vastaa tonnikalan ja sen lähilajien hoidosta Intian valtamerellä.

                     (7)

                        Luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2013/C 373/01) mukaisesti.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            neuvoston päätös komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekemiseksi Seychellien tasavallan kanssa
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               LIITE

               Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja pöytäkirjan tekeminen Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välillä yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa olisi sen vuoksi määriteltävä yleiset puitteet, periaatteet ja tavoitteet, jotka muodostavat pohjan kumppanuudelle Seychellien tasavallan kanssa. Sen tulisi sisältää lauseke, jolla kumotaan Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan voimassa oleva kalastuskumppanuussopimus
                  1
               .

               –Jotta tällä uudella sopimuksella ja pöytäkirjalla voitaisiin edistää kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Seychellien tasavallan molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraavaan:

               ·Varmistetaan EU:n laivaston aluksille pääsy Seychellien kalastusalueelle sekä tarvittavat luvat kyseisellä alueella harjoitettavaa kalastusta varten ja näin muun muassa kehitetään EU:n toimijoiden käytettävissä olevaa kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa Intian valtamerellä.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ekologinen kestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat.

               ·Pyritään saamaan EU:n laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja, ja soveltamaan samoja teknisiä edellytyksiä kaikkiin ulkomaisiin laivastoihin.

               ·Varmistetaan, että oikeus kalavarojen käyttöön perustuu EU:n laivaston aiempaan ja odotettavissa olevaan tulevaan toimintaan alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot ja EU:n syrjäisimpien alueiden edut.

               ·Käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa asianomaisen maan kehitystavoitteiden mukaisesti, erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta, sekä edistää taloudellista toimintaa.

               ·Varmistetaan, että pöytäkirja edistää kestävää kasvua ja ihmisarvoista työtä kalastusalalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               ·Sisällytetään tekstiin lauseke seuraamuksista, joita sovelletaan, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               –Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·Euroopan unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               ·alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.

                     (1)

                        EUVL L 290, 20.10.2006, s. 2.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            Suositus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Senegalin tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               PERUSTELUT

               1.SUOSITUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio ehdottaa neuvotteluja Senegalin tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uudesta pöytäkirjasta, joka vastaa unionin laivaston tarpeita ja on yhteisestä kalastuspolitiikasta (YKP) annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukainen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Nykyinen Euroopan unionin ja Senegalin välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus
                     1
                   allekirjoitettiin 20. marraskuuta 2014
                     2
                  . Kumppanuussopimuksen nykyistä pöytäkirjaa
                     3
                  , joka on voimassa viisi vuotta, alettiin soveltaa 20. marraskuuta 2014
                     4
                  , ja sen voimassaolo päättyy 19. marraskuuta 2019. Pöytäkirjassa vahvistetaan unionin laivaston kalastusmahdollisuudet ja unionin ja alusten omistajien niistä suorittama taloudellinen korvaus.

                  EU:n Senegalille suorittama vuotuinen taloudellinen korvaus on ensimmäisenä vuonna 1 058 000 euroa, toisena, kolmantena ja neljäntenä vuonna 988 000 euroa ja viidentenä vuonna 918 000 euroa vetoisuuden viitetasolla 14 000 tonnia vuodessa. Lisäksi on varattu viiden vuoden ajan 750 000 euroa vuodessa alakohtaiseen tukeen.

               Senegalin kanssa tehdyssä kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa jaetaan tonnikalan ja laajasti vaeltavien lajien kalastusmahdollisuudet EU:n aluksille, jotka tulevat kahdesta jäsenvaltiosta (Espanja ja Ranska) sekä pohjakalalajien kalastusmahdollisuudet kahdelle alukselle (Espanjasta). Euroopan unionilla on Atlantin valtamerellä läntisen Afrikan alueella jo hyvin kehittynyt kahdenvälisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkosto, jonka muodostavat Marokon, Mauritanian, Gambian, Guinea-Bissaun, Liberian ja Norsunluurannikon kanssa tehdyt sopimukset.

                  Kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla tuetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden edistämistä kansainvälisellä tasolla ja varmistetaan, että unionin vesien ulkopuolella harjoitettava unionin kalastustoiminta perustuu samoihin periaatteisiin ja vaatimuksiin kuin unionin oikeuden nojalla sovelletaan. Tämän lisäksi kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla edistetään tieteellistä yhteistyötä EU:n ja sen kumppanin välillä, lisätään avoimuutta ja kestävyyttä kalavarojen parempaa hoitoa varten ja kannustetaan hallintoa kansallisten ja ulkomaisten laivastojen toiminnan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua tukemalla sekä rahoitetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa paikallisen kalastusteollisuuden kestävän kehityksen edistämiseksi. Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset vahvistavat EU:n asemaa kansainvälisissä ja alueellisissa kalastusjärjestöissä, Senegalin tapauksessa erityisesti Kansainvälisessä Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa (ICCAT)
                     5
                  . Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja auttavat parantamaan kansainvälisten toimenpiteiden noudattamista, mukaan lukien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjunta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Uudesta pöytäkirjasta Senegalin kanssa käytävät neuvottelut ovat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan ja erityisesti demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien unionin tavoitteiden mukaiset.

                  Vaikka kalastusalan taloudellisen toiminnan kasvun vaikutukset Senegalissa ovatkin paikallisia, kasvu auttaa puuttumaan Senegalista lähtöisin olevan laittoman muuttoliikkeen syihin.

               2.SUOSITUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               •Oikeusperusta

                  Päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artikla, joka sisältyy sopimuksen viidennen osan (unionin ulkoinen toiminta) V osastoon (kansainväliset sopimukset) ja jossa määrätään EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta, yksinomainen toimivalta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Päätös on oikeassa suhteessa tavoitteeseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Toimintatapa on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 4 kohdan mukainen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio toteutti vuonna 2019 Senegalin kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin. Arvioinnin päätelmät esitetään erillisessä valmisteluasiakirjassa
                     6
                  .

                  Arvioinnissa pääteltiin, että EU:n kalastussektori on (sekä tonnikalan että pohjakalalajien osalta) erittäin kiinnostunut kalastamaan Senegalin alueella ja että uuden pöytäkirjan avulla voitaisiin tehostaa seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja auttaa parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella. EU:lle on tärkeää, että sen käytössä on edelleenkin väline alakohtaisen yhteistyön mahdollistamiseksi Senegalin kanssa, joka on merkittävä toimija osa-alueen tasolla. Lisäksi Dakarin merkitys yhtenä tärkeimmistä saaliiden purkamissatamista vahvistaa suunnitellun uuden pöytäkirjan merkitystä sekä EU:n kalatalousalan että kyseisen kumppanuusmaan kannalta. Senegalin viranomaisten tavoitteena on puolestaan ylläpitää suhteita EU:n kanssa valtamerten hallinnoinnin tehostamiseksi hyödyntämällä alakohtaisen tuen tarjoamia monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Arvioinnin yhteydessä kuultiin jäsenvaltioita, kalastusalan edustajia, kansainvälisiä kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä sekä Senegalin kalastusviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa. Myös aavanmeren ja pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan puitteissa on toteutettu kuulemisia.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ehdotetuissa päätöksen liitteenä olevissa neuvotteluohjeissa suositetaan, että annetaan valtuutus aloittaa neuvottelut ja sisällytetään mukaan lauseke ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden loukkaamisesta aiheutuvista seuraamuksista.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Uuden pöytäkirjan talousarviovaikutuksia on Senegalin tasavallalle maksettava taloudellinen korvaus, joka on vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukainen, erityisesti kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten budjettikohtaan osoitettavien määrärahojen osalta. Maksusitoumusten ja maksujen vuotuiset määrät vahvistetaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä, mukaan lukien varaus ehdotuksille, jotka eivät ole tulleet voimaan vuoden alussa
                     7
                  .

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Neuvottelut on tarkoitus aloittaa vuoden 2019 toisella neljänneksellä.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Komissio suosittaa, että

                  - neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan ja käymään neuvottelut Senegalin tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä;

                  - komissio nimetään EU:n neuvottelijaksi tässä asiassa;

                  - komissio käy neuvottelut kuullen erityiskomiteaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti;

                  - neuvosto hyväksyy tämän suosituksen liitteenä olevat neuvotteluohjeet.

               Suositus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Senegalin tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               sekä katsoo, että olisi aloitettava neuvottelut Senegalin tasavallan kanssa tehtyyn kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liittyvän uuden pöytäkirjan tekemiseksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtuutetaan komissio aloittamaan Senegalin kanssa neuvottelut uuden pöytäkirjan tekemiseksi Senegalin tasavallan kanssa tehtyyn kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen.

               2 artikla

               Neuvottelut käydään [neuvosto lisää erityiskomitean nimen] kuullen ja tämän päätöksen liitteessä esitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 304, 23.10.2014, s. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=en

                     (3)

                        EUVL L 304, 23.10.2014, s. 9.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , ICCAT on kansainvälisen oikeuden nojalla perustettu elin, jonka tehtävänä on laajasti vaeltavien lajien säilyttäminen ja hoito alueella.

                     (6)

                        SWD(2019) 208.

                     (7)

                        Ks. luku 40 (varaus 40 02 41) monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Suositus
            neuvoston päätös komission valtuuttamisesta aloittamaan Euroopan unionin puolesta neuvottelut Senegalin tasavallan kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjan tekemiseksi
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               LIITE

               –Neuvotteluohjeet

               –Neuvottelujen tavoitteena on Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan tekeminen yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 13. heinäkuuta 2011 annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

               –Jotta tällä uudella pöytäkirjalla voitaisiin edistää kestävää ja vastuullista kalastusta varmistaen samalla EU:n ja Senegalin tasavallan molemminpuoliset hyödyt, komission neuvottelutavoitteiden olisi perustuttava seuraavaan:

               ·Varmistetaan EU:n laivaston aluksille pääsy Senegalin kalastusalueelle sekä tarvittavat luvat kyseisellä alueella harjoitettavaa kalastusta varten ja näin muun muassa kehitetään EU:n toimijoiden käytettävissä olevaa kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkostoa Länsi-Afrikassa.

               ·Otetaan huomioon paras käytettävissä oleva tieteellinen tieto sekä asiaa koskevat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymät hoitosuunnitelmat, jotta pystytään varmistamaan kalastustoimien ekologinen kestävyys ja edistämään valtamerten hallinnointia kansainvälisessä mittakaavassa. Kalastustoiminta olisi kohdistettava yksinomaan käytettävissä oleviin kalavaroihin ottaen huomioon paikallisen laivaston kalastuskapasiteetti ja kiinnittäen samalla erityistä huomiota siihen, että kyseessä ovat laajasti vaeltavat kalakannat.

               ·Pyritään saamaan EU:n laivastojen käyttöön kohtuullinen ja niiden etujen mukainen osuus ylijäämäisistä kalavaroista silloin, kun nämä kalavarat kiinnostavat myös muita ulkomaisia laivastoja, sekä varmistamaan samojen teknisten edellytysten soveltaminen kaikkiin ulkomaisiin laivastoihin,

               ·Varmistetaan, että kalavaroihin pääsy vastaa EU:n laivaston aikaisempaa ja odotettavissa olevaa toimintaa alueella, ottaen huomioon tuoreimmat ja parhaat käytettävissä olevat tieteelliset arviot.

               ·Käynnistetään vuoropuhelu alakohtaisen politiikan tehostamiseksi. Tällöin tavoitteena on erityisesti kannustaa toteuttamaan vastuullisen kalastuksen politiikkaa asianomaisen maan kehitystavoitteiden mukaisesti, erityisesti kalastuksen hallinnan, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan, kalastustoiminnan valvonnan, seurannan ja tarkkailun sekä tieteellisen tiedon tuottamisen osalta, sekä edistää taloudellista toimintaa ja työllistymistä, millä voidaan muun muassa puuttua Senegalista lähtöisin olevan laittoman muuttoliikkeen syihin.

               ·Varmistetaan, että pöytäkirja edistää kasvua ja ihmisarvoista työtä merialalla Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevien yleissopimusten mukaisesti.

               ·Sisällytetään pöytäkirjaan lauseke seuraamuksista, joita sovelletaan, jos ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita loukataan.

               –Pöytäkirjassa olisi erityisesti määriteltävä

               ·Euroopan unionin aluksille myönnettävät kalastusmahdollisuudet kalastusluokittain,

               ·taloudellinen korvaus ja sen maksamisen edellytykset, sekä

               ·alakohtaisen tuen täytäntöönpanomekanismit.