Avis juridique important

|

32003H0598

Komission suositus, annettu 11 päivänä elokuuta 2003, omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuksien ehkäisemisestä ja vähentämisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 2866)

Virallinen lehti nro L 203 , 12/08/2003 s. 0054 - 0059

Komission suositus,annettu 11 päivänä elokuuta 2003,omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuksien ehkäisemisestä ja vähentämisestä(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 2866)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2003/598/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan toisen luetelmakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission asetuksessa (EY) N:o 1425/2003(1) vahvistetaan patuliinin enimmäismäärät muun muassa omenamehussa ja muiden juomien omenamehuainesosissa.(2) EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten altistumista patuliinille on arvioitu jäsenvaltioiden avusta komissiolle ja näiden yhteistyöstä elintarvikkeita koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa 25 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/5/ETY(2) puitteissa. Arvioinnin perusteella voidaan todeta, että keskimääräinen altistus näyttää olevan huomattavasti alle patuliinin väliaikaisen siedettävän päiväsaannin enimmäismäärän (provisional maximum tolerable daily intake, PMTDI-arvon), joka on 0,4 μg/painokilo. Kun otetaan huomioon kuluttajien erityisryhmät, erityisesti pikkulapset, ja varaudutaan pahimman mahdollisen tilanteen varalle, patuliinille altistuminen on merkittävämpää mutta jää silti alle PMTDI-arvon.(3) Patuliinin enimmäismäärä omenamehussa on vahvistettu toksikologisen arvioinnin, altistusarvioinnin tuloksen sekä toteutettavuuden perusteella. On kuitenkin huomattava, että patuliinin esiintymistä omenamehussa on edelleen pyrittävä kaikin keinoin vähentämään.(4) Omenanjalostusteollisuutta olisi rohkaistava ottamaan käyttöön hyvät tuotantotavat. Pilaantuneita hedelmiä ei pitäisi käyttää tuotannossa, koska niiden ulkonäkö on hyvä osoitin patuliinipitoisuuden tasosta. Koska patuliinia voi kuitenkin esiintyä myös sellaisissa hedelmissä, joiden ulkopinta ei ole silminnähtävästi vaurioitunut tai pilaantunut, patuliinin esiintymistä ei voida täysin välttää hylkäämällä kaikki silminnähtävästi vaurioituneet ja pilaantuneet hedelmät. Patuliinin esiintymistä voidaan vähentää edelleen, jos sovelletaan kaikilta osin menettelytapaohjeita "Code of Practice for the prevention and reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages" (omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuden ehkäiseminen ja vähentäminen).(5) Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi olisi suotavaa, että menettelytapaohjeita "Code of Practice for the prevention and reduction of Patulin Contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages" sovellettaisiin yhdenmukaisesti kaikkialla Euroopan unionissa. Tämän vuoksi olisi asianmukaista suositella, että menettelytapaohjeet pannaan täytäntöön Euroopan unionissa.(6) Komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) 563/2003(4), säädetään hedelmätäysmehuissa, hedelmätäysmehutiivisteissä, hedelmänektareissa, väkiviinoissa, siiderissä ja muissa käymisen avulla omenoista saaduissa tai omenamehua sisältävissä juomissa esiintyvien patuliinin enimmäismäärien tarkistuksesta 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä. Tavoitteena on alentaa niitä ottaen huomioon tieteellisen ja teknisen tietämyksen edistyminen sekä menettelytapaohjeiden "Code of Practice for the prevention and reduction of Patulin contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages" (omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuden ehkäiseminen ja vähentäminen) täytäntöönpano.SUOSITTELEE, ETTÄ:1. jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki omenanjalostusteollisuuden toimijat panevat tämän suosituksen liitteessä esitetyt menettelytapaohjeet "Code of Practice for the prevention and reduction of Patulin contamination in Apple Juice and Apple Juice Ingredients in Other Beverages" (omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuden ehkäiseminen ja vähentäminen) täytäntöön.2. omenanjalostusteollisuuden toimijat toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa myös korjaavat toimet päästäkseen patuliinipitoisuuksissa alempiin tasoihin kuin omenamehuille asetettu enimmäistaso 50 μg/kg; tavoitetasona on 25 μg/kg.Tehty Brysselissä 11 päivänä elokuuta 2003.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) Ks. tämän virallisen lehden sivu 1.(2) EYVL L 52, 4.3.1993, s. 18.(3) EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1.(4) EYVL L 86, 3.4.2002, s. 5.LIITEMenettelytapaohjeet omenamehun ja muiden juomien omenamehuainesosien patuliinipitoisuuksien ehkäisemiseksi ja vähentämiseksiJohdanto1. Patuliini on sekundaarinen aineenvaihduntatuote, jota tuottavat useat Penicillium-, Aspergillus- ja Byssochlamys-sukuun kuuluvat sienilajit, joista Penicillium expansum on todennäköisesti yleisin. Patuliinia on löydetty vieraana aineena monista homeisista hedelmistä, vihanneksista, viljoista ja muista elintarvikkeista, mutta eniten sitä esiintyy omenoissa ja omenatuotteissa.2. Hedelmämehujen alkoholikäyminen tuhoaa patuliinia, ja tämän vuoksi sitä ei ole käymisen avulla saaduissa tuotteissa kuten siiderissä ja päärynäviinissä. Patuliinia on kuitenkin löydetty käymisen avulla saaduista tuotteista, joihin on käymisen jälkeen lisätty omenamehua. Askorbiinihapon on havaittu aiheuttavan patuliinin häviämistä omenamehusta, vaikka optimiolosuhteita tälle ei ole täysin pystytty vahvistamaan. Patuliini on suhteellisen lämpötilavakaa, etenkin kun pH on hapan. On todettu, että lyhytaikaiset käsittelyt korkeassa lämpötilassa (150° C) vähentävät patuliinipitoisuuksia noin 20 prosenttia. Pelkkä lämpökäsittely ei kuitenkaan riitä varmistamaan, ettei tuotteessa olisi lainkaan patuliinia.3. Patuliinia on pääasiassa homevaurioisissa hedelmissä, vaikkakaan home ei välttämättä tarkoita, että hedelmässä on patuliinia vaan vain osoittaa, että siinä saattaa olla patuliinia. Joissakin tapauksissa muutoin terveessä aineksessa kasvaa hometta sisäpuolella hyönteisten tai muiden tekijöiden vaikutuksesta, jolloin patuliinia esiintyy hedelmässä, joka ulospäin vaikuttaa vahingoittumattomalta. Patuliinia voi kuitenkin esiintyä myös kolhiutuneissa hedelmissä kontrolloidussa ilmakehässä varastoinnin ja ympäröiville olosuhteille altistumisen jälkeen, vaikkei tuppilohometta (siemenkodan hometta) olisikaan havaittavissa. Hedelmän peseminen tai homeisen kohdan poistaminen välittömästi ennen mehun puristamista ei välttämättä poista kaikkea hedelmässä olevaa patuliinia, koska osa siitä on saattanut levitä terveeltä vaikuttavaan ainekseen.4. Vaikka monien patuliinia tuottavien homeiden itiöitä on hedelmässä, kun se on vielä puussa, home yleensä kasvaa vasta hedelmän korjuun jälkeen. Homeenkasvua ja patuliinintuotantoa voi kuitenkin esiintyä hedelmässä jo ennen korjuuta, jos hedelmässä on jokin tauti, se on hyönteisen vahingoittama tai jos mehustamisprosessissa käytetään pudonneita hedelmiä. Hedelmän kunto korjuun aikana, sen käsittely myöhemmin (etenkin varastoinnin aikana) ja se, missä määrin varastointiolosuhteet estävät homeenkasvua, vaikuttavat kaikki todennäköisyyteen, millä patuliinia esiintyy mehussa ja muissa tuoreista ja varastoiduista hedelmistä valmistetuissa tuotteissa.5. Näihin menettelytapaohjeisiin sisältyvät suositukset, joilla pyritään vähentämään patuliinin esiintymistä omenamehussa, on jaettu kahteen osaan:I. Hyvään maatalouskäytäntöön (GAP) perustuvat suositukset.II. Hyviin tuotantotapoihin (GMP) perustuvat suositukset.I HYVÄÄN MAATALOUSKÄYTÄNTÖÖN (GAP) PERUSTUVAT SUOSITUKSETEnnen sadonkorjuuta6. Kaikki sairaat puunosat ja muumioituneet hedelmät on leikattava, poistettava ja hävitettävä lepokauden aikana.7. Puut on karsittava hyvän kauppatavan mukaisesti niin, että puu saa hyvin ilmaa ja valoa. Tämä mahdollistaa hyvät ruiskutustulokset.8. Olisi valvottava tuholaisia tai tauteja, jotka aiheuttavat hedelmien mätänemistä tai tekevät reikiä, joiden kautta patuliinia tuottavat homeet pääsevät hedelmään. Tällaisia ovat esimerkiksi lehtipuun syöpä, harmaahome (Botrytis spp ja Nectria spp), omenakääriäinen, pikkuhedelmäkääriäinen, hallamittari, omenanlehtikääriäinen, lehtipistiäinen ja hierakkalehtiäinen.9. Kostea sää terälehtien putoamisen ja sadonkorjuun aikaan todennäköisesti lisää homeen riskiä, ja tällöin olisi harkittava asianmukaisia toimenpiteitä, kuten sienimyrkyn käyttöä, itiöiden itämisen ja sienen kasvun ehkäisemiseksi.10. Omenat, joiden mineraalipitoisuus on pieni, kärsivät todennäköisemmin fyysisistä vaurioista varastossa ja ovat näin ollen alttiimpia tietyille hometyypeille (etenkin Gloeosporium spp) ja sekundaarisille homeille (Penicillium). Tuoremyyntiin tarkoitettujen omenoiden eriä, jotka eivät hedelmäanalyysin perusteella täytä suositeltuja mineraalipitoisuusvaatimuksia, ei pitäisi varastoida pitkäaikaisesti eli yli 3-4:ää kuukautta.11. Jos tuoremyyntiin tarkoitettujen hedelmien mineraalipitoisuus on optimaalisen vaihteluvälin ulkopuolella, hedelmän kalsium- ja fosforitason nostaminen ja etenkin kalsium-kaliumsuhteen parantaminen kontrolloidulla lannoitteiden käytöllä parantaa solurakennetta, joka taas vähentää alttiutta homeelle.12. Kustakin hedelmätarhasta olisi pidettävä vuosittaisia hometilastoja, koska aiemmista tiedoista tulevat tällä hetkellä parhaiten esiin mahdolliset hometasot, jotka osoittavat, onko kyseisen hedelmätarhan hedelmiin tarpeen käyttää sienimyrkkyjä ja mikä on niiden varastointipotentiaali.Hedelmien korjuu ja kuljetus13. Jalostettavaksi tarkoitetut omenat voidaan jakaa kahteen luokkaan:a) Mekaanisesti kerätyt hedelmät14. Mekaanisesti kerätyt hedelmät saadaan ravistamalla puuta ja keräämällä hedelmät maasta asianmukaisella mekaanisella laitteella.15. Kaikkia hedelmiä olisi käsiteltävä mahdollisimman varovasti, ja fyysiset vauriot olisi pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä korjuun ja kuljetuksen kaikissa vaiheissa.16. Ennen puiden ravistamista huonot pudonneet hedelmät (esim. mädät hedelmät tai hedelmät, joiden kuori on rikkoutunut) olisi poistettava maasta, jotta varmistettaisiin, että vain tuoreet ja/tai terveet hedelmät kerätään.17. Mekaanisesti kerätyt hedelmät on toimitettava jalostuslaitokseen kolmen päivän kuluessa korjuusta.18. Hedelmien kuljetukseen tarkoitettujen säiliöiden on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä saa olla mitään roskia.b) Tuoreena myytäviksi tarkoitetut hedelmät19. Hedelmät, jotka tulevat tarhoilta, joilla on perinteisesti esiintynyt paljon hometta, olisi kerättävä erikseen eikä niitä pitäisi varastoida.20. Kaikki hedelmät olisi pyrittävä keräämään kuivalla säällä, kun hedelmät ovat kypsiä, ja ne olisi sijoitettava puhtaisiin laareihin tai muihin säilytyskontteihin (esim. laatikoihin), jotka voidaan kuljettaa suoraan kauppaan. Laarit tai laatikot on puhdistettava suihkuttamalla ne puhtaalla vedellä tai mieluiten hankaamalla saippualla ja vedellä, ja niistä on poistettava hedelmien ja lehtien jäämät. Puhdistetut laarit ja laatikot on kuivattava ennen käyttöä. Hedelmien joutumista sateelle alttiiksi olisi vältettävä.21. Hedelmien poimintaan olisi annettava riittävää koulutusta ja sitä olisi valvottava, jotta varmistettaisiin sellainen poimintakäytäntö, jossa hedelmät eivät vaurioidu.22. Kaikki hedelmät, joiden kuori on vioittunut tai hedelmäliha on näkyvissä taikka joissa on jokin tauti, on hylättävä korjuun aikana. Hedelmien kolhiutumista olisi vältettävä mahdollisuuksien mukaan.23. Hedelmiä, jotka ovat joutuneet kosketuksiin maan kanssa (esim. saderoiskeisia hedelmiä tai maassa olevia hedelmiä) ei pitäisi varastoida.24. Poimittujen hedelmien joukosta olisi poistettava esimerkiksi lehdet ja oksat.25. Hedelmät olisi vietävä kylmävarastoon 18 tunnin kuluessa poimimisesta, ja ne olisi jäähdytettävä suositeltuun lämpötilaan (ks. esimerkkejä taulukosta 1) 3-4 päivän kuluessa poimimisesta.Taulukko 1: Esimerkkejä omenoiden suositelluista varastointilämpötiloista (13)>TAULUKON PAIKKA>26. Kuljetuksen ja varastoinnin aikana olisi vältettävä omenoiden joutumista kosketuksiin maan kanssa.27. Laarien tai laatikoiden käsittelyn ja kuljetuksen aikana (hedelmätarhassa ja hedelmätarhan ja kaupan välillä) on vältettävä säilytyskonttien ja omenoiden joutumista kosketuksiin maan kanssa. On myös pyrittävä välttämään ulkoisia vaurioita, esimerkiksi hedelmien kolhiintumista.28. Kerättyjä hedelmiä ei pidä jättää tarhaan yön yli, vaan ne on siirrettävä kovalle (päällystetylle) ja mielellään katetulle alustalle.Tuoreena myytävien hedelmien korjuun jälkeinen käsittely ja varastointi29. Kaikkia sekä tuoreena myytäviksi että jalostettaviksi tarkoitettuja hedelmiä olisi käsiteltävä mahdollisimman varovasti, ja niiden ulkoista vaurioitumista, esimerkiksi kolhiutumista, olisi vältettävä kaikin keinoin korjuun jälkeisen käsittelyn kaikissa vaiheissa ennen mehuksi puristamista.30. Niiden omenankasvattajien ja muiden mehuntuottajien, joilla ei ole kontrolloituja varastotiloja, on varmistettava, että hedelmät puristetaan mehuksi mahdollisimman pian poimimisen jälkeen.31. Kontrolloitujen ilmakehävarastojen osalta on varmistettava, että varastojen kaasupitävyys tarkistetaan tarvittaessa ja että kaikki valvontalaitteet testataan ennen sadonkorjuun aloittamista. Varastot on esijäähdytettävä perusteellisesti ennen käyttöä.32. Hedelmille voidaan tarvittaessa tehdä keruun jälkeinen hometorjuntakäsittely asiaa koskevan EU-lainsäädännön mukaisesti.33. Varastoidut omenat olisi tarkastettava säännöllisesti, vähintään kerran kuukaudessa, hometasojen toteamiseksi. Hometasoista olisi pidettävä kirjaa vuosittain. Käytetyllä näytteenottomenetelmällä pitäisi minimoida ilmakehämuutosten riski varastossa (ks. kohta 36).34. Satunnaisesti valitut hedelmänäytteet olisi sijoitettava asianmukaisiin säilytyspaikkoihin (esim. verkkokasseihin), jotka sijaitsevat lähellä tarkastusluukkuja, jotta hedelmien kuntoa varastointikauden aikana voidaan seurata (ks. kohta 35). Näytteistä on tutkittava home, hedelmien yleinen kunto ja säilyvyys ainakin kerran kuukaudessa. Tiheämmät tarkastukset ovat suositeltavia varastoissa, joissa olosuhteet eivät ole täysin optimaaliset ja/tai hedelmien ennustettu säilyvyys on alle 3 kuukautta epäsuotuisten kasvu- ja/tai korjuuolosuhteiden vuoksi.35. Jos näytteet osoittavat ongelmia hedelmien kunnossa, on toteutettava asianmukaisia toimia ja poistettava hedelmät varastosta käyttöön ennen laajoja tuhoja.36. Hometta kasvaa tavallisesti lämpimässä ympäristössä. Varaston nopea jäähdyttäminen ja sen ilmakehäolosuhteiden ylläpito parantavat hedelmien kuntoa. Hedelmät olisi ihannetapauksessa lastattava ja jäähdytettävä alle 5 °C:een 3-4 päivässä ja optimilämpötilaan seuraavien kahden päivän kuluessa. Kontrolloidut ilmakehäolosuhteet olisi saavutettava 7-10 päivän kuluessa lastauksen aloittamisesta ja erittäin matala happipitoisuus (eli alle 1,8 % happea) seuraavien 7 päivän kuluessa.Varastoinnin jälkeinen hedelmien luokittelu tuoremyyntiä tai mehustusta varten37. Kaikki homehtuneet hedelmät, vaikka niissä olisi pienikin homealue, olisi poistettava mahdollisimman tarkasti, ja terveet hedelmät olisi säilytettävä puhtaassa irtotavaran säilytyskontissa.38. Kun säilytyskontit puretaan varastosta ja niistä lajitellaan vähittäismyyntiin tarkoitetut hedelmät, mehustettavaksi tarkoitettuja hedelmiä sisältävät kontit olisi merkittävä ja palautettava kylmävarastoon 12 tunnin kuluessa lajittelusta. Aika, jona hedelmiä säilytetään muussa kuin varastointilämpötilassa, olisi pidettävä mahdollisimman lyhyenä. Mehustettavaksi tarkoitetuille hedelmille ihanteellinen lämpötila olisi alle 5 °C varastosta poistamisen ja mehustamisen välillä, ja ne olisi käytettävä mahdollisimman pian.39. Mehustettavaksi lähetettävät hedelmät olisi käytettävä mahdollisimman nopeasti ja samassa tavanomaisessa säilytysajassa, jota suositellaan samasta varastosta peräisin oleville hedelmille. Kolhiutuminen edistää patuliinin muodostumista, joten sitä olisi vältettävä mahdollisuuksien mukaan etenkin, jos hedelmiä varastoidaan yli 24 tunnin ajan muussa kuin varastointilämpötilassa ennen mehustamista.II HYVIIN TUOTANTOTAPOIHIN (GMP) PERUSTUVAT SUOSITUKSETHedelmien kuljetus, tarkastus ja mehustusMekaanisesti kerätyt hedelmät ja tuoremyyntiin tarkoitetut hedelmäta) Tuoremyyntiin tarkoitetut hedelmät40. Varastoidut hedelmät olisi siirrettävä kylmävarastosta käsittelylaitokseen mahdollisimman lyhyessä ajassa (ihannetapauksessa mehustukseen on alle 24 tuntia, ellei hedelmiä kylmävarastoida).41. Lajikkeet, joilla on avoin verhiö, ovat erityisen alttiita tuppilohomeille (siemenkodan mädäntymiselle). Näistä lajikkeista olisi tarkastettava tuppilohomeen esiintyminen säännöllisesti juuri ennen mehustusta. Omenista olisi otettava asianmukainen satunnaisotos mieluiten kustakin erillisestä hedelmäerästä. Jokainen näytteeksi otettu omena leikataan keskeltä halki, ja siitä etsitään merkkejä homekasvustosta. Jos tuppilohometta esiintyy sovittua tasoa tiheämmin, erää ei pitäisi käyttää mehustukseen. Käsittelylaitoksen olisi määriteltävä enimmäisosuus toimitetuista hedelmistä, joissa saa olla merkkejä homehtumisesta. Tässä olisi otettava huomioon laitoksen kyky poistaa homehtuneet hedelmät käsittelyä edeltävässä tarkastuksessa. Jos sallittu osuus ylitetään, koko hedelmäerä olisi hylättävä.42. Kun hedelmät saapuvat käsittelylaitokseen, niille olisi tehtävä laatutarkastus, jossa etsitään merkkejä sekä ulkoisista että sisäisistä homevaurioista (ks. kohta 43).b) Mekaanisesti kerätyt hedelmät ja tuoremyyntiin tarkoitetut hedelmät43. Käsittelyn aikana ja ennen mehustamista hedelmät olisi lajiteltava tarkasti ja kaikki näkyvästi homeiset hedelmät olisi poistettava (hedelmiä olisi tarkastettava satunnaisesti ja säännöllisesti tuppilohomeen varalta halkaisemalla ne kohdan 41 mukaisesti), ja ne olisi pestävä huolellisesti käyttäen juomakelpoista tai sopivaksi käsiteltyä vettä.44. Hedelmäpuristimet ja muut tuotantolaitteet olisi pestävä ja desinfioitava alalla noudatettavien hyvien toimintatapojen mukaisesti. Ne pestään yleensä painepesureilla ja desinfioidaan asianmukaisella desinfiointiaineella, jonka jälkeen ne vielä huuhdellaan juomakelpoisella kylmällä vedellä. Laitoksissa, jotka ovat toiminnassa lähes keskeytyksettä, puhdistus olisi tehtävä kerran työvuorossa tai kerran päivässä.45. Mehustuksen jälkeen mehusta on otettava näytteet määritystä varten. Edustava näyte koko tuotannosta olisi analysoitava patuliinin varalta asianmukaisella määritysmenetelmällä laboratoriossa, joka on akkreditoitu tällaisten määritysten tekemistä varten.46. Mehu olisi jäähdytettävä alle 5 °C:een ja pidettävä viilennettynä sekä erittäin matalassa happipitoisuudessa, kunnes se tiivistetään, pakataan tai pastöroidaan.47. Mehu olisi lähetettävä pakattavaksi vasta, kun patuliinimäärityksen perusteella on vahvistettu, että patuliinitaso on alle sallitun enimmäisrajan.Mehun pakkaaminen ja loppujalostus48. Homeita, jotka voivat tuottaa patuliinia, voi esiintyä yhdessä muiden homeiden ja hiivojen kanssa etenkin mehussa, jota ei ole tehty tiivisteestä ("Not From Concentrate (NFC)"). On erittäin tärkeää estää näiden organismien kehittyminen kuljetuksen ja varastoinnin aikana, jottei tuote pilaannu eikä patuliinia synny.49. Jos mehua säilytetään ennen käyttöä, lämpötila olisi laskettava 5 °C:een tai sen alle mikrobien kehittymisen vähentämiseksi.50. Useimmat mehut lämpökäsitellään, jotta varmistetaan entsyymien ja pilaantumista aiheuttavien organismien hävittäminen. On huomattava, että vaikka tällaiset käsittelyt yleensä hävittävät sieni-itiöt ja homekasvustot, ne eivät tuhoa jo syntynyttä patuliinia.Mehun laadunarviointi51. Omenamehun tai omenamehutiivisteen pakkausmerkinnöissä olisi esitettävä patuliinin enimmäismäärät, jotka perustuvat näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden virallista tarkastusta varten annetun komission direktiivin 2003/78/EY (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 40) säännösten mukaiseen asianmukaiseen määritysmenetelmään.52. Tuotteesta otettavia satunnaisnäytteitä varten olisi kehitettävä näytteenottosuunnitelma, jotta varmistetaan, että lopputuotteen patuliinipitoisuus on enimmäismäärien rajoissa.53. Pakkaajan on varmistettava, että mehun toimittaja pystyy valvomaan toimiaan kunnollisesti niin, että edellä mainittuja suosituksia noudatetaan.54. Pakkaajan suorittamassa mehun laadunarvioinnissa otetaan huomioon esimerkiksi brix-aste, happamuus, maku, väri ja sameus. Mikrobiologista laatua olisi valvottava tarkoin, koska se osoittaa patuliinia mahdollisesti tuottaviin organismeihin liittyvän riskin lisäksi sen, onko hygienianäkökohdat otettu huomioon edeltävissä tuotantovaiheissa.55. Pakatulle tuotteelle olisi tehtävä lisätarkastuksia sen varmistamiseksi, ettei tuote ole huonontunut pakkausvaiheen aikana.PÄÄTELMÄT56. Näihin käytännesääntöihin sisältyy yleisiä periaatteita, joilla pyritään ehkäisemään patuliinin esiintyminen omenamehussa. On tärkeää, että kansalliset viranomaiset vahvistavat nämä yleiset periaatteet ottaen huomioon paikalliset omenalajikkeet sekä ilmasto-, varastointi- ja tuotanto-olosuhteet, jotta suosituksista olisi enemmän hyötyä kasvattajille ja käsittelylaitoksille.57. On suositeltavaa soveltaa HACCP-periaatteisiin perustuvaa korjuun jälkeistä hallintojärjestelmää, jotta voitaisiin vähentää patuliinin esiintymistä omenamehussa.


title: Neuvoston suositus, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille

text:
               24.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 484/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,
   taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille
   (2016/C 484/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Nyky-yhteiskunnassa kaikki tarvitsevat monipuolisia taitoja, tietoja ja osaamista, mukaan lukien riittäväntasoinen luku- ja kirjoitustaito, laskutaito ja digitaaliset taidot, voidakseen toteuttaa koko potentiaaliaan, osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan sekä huolehtia sosiaalisista velvollisuuksistaan ja kansalaisvelvollisuuksistaan. Tällaiset taidot, tiedot ja osaaminen ovat myös ratkaisevan tärkeitä työmarkkinoille pääsyn, niillä etenemisen sekä jatkokoulutukseen osallistumisen kannalta.

               (2)

               Avoimet työpaikat edellyttävät yhä korkeampaa taitotasoa ja laajempaa taitovalikoimaa. Tulevaisuudessa ”perustason” työpaikkojen määrä vähenee. Jopa työpaikoista, jotka perinteisesti edellyttivät vain matalan tason tutkintoa tai eivät edellyttäneet tutkintoa lainkaan, on tulossa vaativampia. Valtaosa työpaikoista tulee edellyttämään jonkintasoisia digitaalisia taitoja, ja kasvava määrä perustason työpaikkoja edellyttää joitakin keskeisiä tai yleisiä taitoja (kuten viestintä, ongelmanratkaisu, ryhmätyö ja tunneäly).

               (3)

               Vuonna 2015 oli 64 miljoonaa ihmistä eli yli neljännes unionin 25–64-vuotiaasta väestöstä, jotka olivat lähteneet peruskoulutuksesta niin, että heillä oli enintään ylemmän perusasteen tutkinto. Vaikka ei ole keinoja mitata näiden ihmisten perustaitojen tasoa, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) aikuisten osaamistutkimus, jäljempänä ’PIAAC’, jossa testattiin luku- ja kirjoitustaitoa, laskutaitoa sekä tietotekniikkaa soveltavaa ongelmanratkaisutaitoa, antaa viitteitä siitä, että samansuuruiset osuudet 16–65-vuotiaista aikuisista saivat alimman taitotason suoritukset 20 jäsenvaltiossa.

               (4)

               Lisäksi OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) vuoden 2013 tiedot osoittavat, että merkittävällä osalla 15-vuotiaista on puutteelliset taidot lukemisessa (17,8 %), matematiikassa (22,1 %) ja luonnontieteissä (16,6 %). Nämä tulokset ylittävät edelleen eurooppalaisen koulutusyhteistyön 2020 (ET 2020) tavoitetason, joka on 15 prosenttia.

               (5)

               PIAAC antaa viitteitä siitä, että aikuiset, joilla on hyvä luku- ja kirjoitustaito, laskutaito sekä tietotekniikkaa soveltava ongelmanratkaisutaito, menestyvät paremmin työmarkkinoilla. Samaan aikaan 20–25 prosentilla eurooppalaisista 16–65-vuotiaista aikuisista, joilla on heikko taso näissä taidoissa, on pienempi todennäköisyys osallistua oppimiseen tai osallistua täysimääräisesti digitaalivetoiseen talouteen ja yhteiskuntaan. Heillä on korkeampi työttömyysriski, enemmän köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, suuremmat terveysriskit ja lyhyempi elinajanodote kun taas heidän lapsillaan on korkeampi riski alisuoriutua opinnoissaan.

               (6)

               Matalan koulutustason omaavat, joilla on perustavanlaatuisia puutteita perustaidoissa, voivat muodostaa suuren osan työttömistä (erityisesti pitkäaikaistyöttömistä) sekä muista heikommassa asemassa olevista ryhmistä, esimerkiksi ikääntyneistä työntekijöistä, työvoiman ulkopuolella olevista ihmisistä ja kolmansien maiden kansalaisista. Tällaiset puutteet vaikeuttavat heidän pääsyään tai paluutaan työmarkkinoille.

               (7)

               Ehkäiseviin toimenpiteisiin sekä interventio- ja kompensaatiotoimenpiteisiin perustuvilla jäsenvaltioiden toimilla, joilla pyritään vähentämään koulunkäynnin keskeyttäneiden määrää koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen (1) ja 23 päivänä marraskuuta 2015 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti, on myönteisiä vaikutuksia. Vuonna 2015 unionin keskimääräinen koulunkäynnin keskeyttämisaste 18–24-vuotiaiden keskuudessa oli noin yhden prosenttiyksikön alle Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun 10 prosentin yleistavoitteen, mutta vaihtelu jäsenvaltioiden välillä oli suurta. Vaikka yleistavoite saavutettaisiinkin, jäljelle jäävät 10 prosenttia kohtaisivat aikuisuuteen siirtyessään vakavia vaikeuksia työllistyä pysyvästi. Lisäksi on edelleen suuria määriä 25-vuotiaita ja sitä vanhempia, jotka lopettivat koulunsa varhain, ja monet heistä ovat kolmansien maiden kansalaisia ja muita henkilöitä, joilla on maahanmuuttajatausta tai jotka ovat muusta syystä taustansa puolesta muita heikommassa asemassa.

               (8)

               Matalan koulutustason aikuisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on edelleen neljä kertaa vähäisempää kuin niillä, joilla on korkea-asteen tutkinto. Mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen jakautuvat yhä epätasaisesti eri sosioekonomisissa ryhmissä, ja joillain työikäisen väestön ryhmillä, erityisesti kolmansien maiden kansalaisilla, on vähemmän oppimismahdollisuuksia. Kannustaminen laajaan osallistumiseen on näin ollen avainasemassa sen kannalta, että taitojen parantaminen onnistuu. Ratkaisevan tärkeitä ovat pyrkimykset tavoittaa yksilöt, jotka tarvitsevat erityistä motivointia, tukea ja elinikäistä ohjausta, ja erityisesti ne ihmiset, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista tai koulutuksesta.

               (9)

               Taitojen parantamisen polut kohdennettaisiin aikuisille, joiden taitojen, tietojen ja osaamisen taso on matala ja jotka eivät ole tukikelpoisia nuorisotakuun (2) puitteissa, ja ne tarjoaisivat heille joustavia mahdollisuuksia parantaa luku- ja kirjoitus-, lasku- ja digitaalisia taitojaan sekä edistyä kohti korkeampia eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) tasoja, jotka ovat keskeisiä työmarkkinoiden ja aktiivisen yhteiskuntaan osallistumisen kannalta. Tämä voitaisiin saavuttaa järjestämällä koulutustarjonta soveltuvissa oppimisympäristöissä, joissa opettajat ja kouluttajat, joilla on soveltuva pätevyys, käyttävät aikuisille sopivia opetusmetodeja ja hyödyntävät digitaalista oppimista.

               (10)

               Jäsenvaltiot voivat kansallisen lainsäädännön, olosuhteet ja käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen keskittää taitojen parantamisen polut ensisijaisiksi määritellyille kohderyhmille. Ne voitaisiin toteuttaa jäsenvaltioiden perustamien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti sekä asianomaisen yksilön sitoutumisen ja osallistumiskiinnostuksen perusteella.

               (11)

               Aikuisten taitojen ja osaamisen parantaminen edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, jotka ovat osa eurooppalaisen ohjausjakson toimintapoliittista sykliä.

               (12)

               Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetaan jokaisen oikeus koulutukseen ja oikeus saada ammatillista koulutusta sekä jatko- ja täydennyskoulutusta.

               (13)

               Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa vuodelta 2015 kehotetaan ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki nuoret ja merkittävä osa aikuisista, sekä miehistä että naisista, hankkivat luku-, kirjoitus- ja laskutaidon vuoteen 2030 mennessä.

               (14)

               Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2006/962/EY (3) esitetään viitekehys, joka tukee jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että yleissivistävän ja ammatillisen peruskoulutuksen loppuun mennessä nuoret ovat kehittäneet avaintaitonsa tasolle, joka antaa heille valmiudet aikuiselämään, jatko-opintoihin ja työelämään. Tämä viitekehys myös tukee jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että aikuiset voivat kehittää ja päivittää avaintaitojaan läpi koko elämänsä.

               (15)

               Kansalaisille tarkoitettu eurooppalainen digitaalisten taitojen puitekehys tarjoaa yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen sille, mitä tarkoittaa olla digiosaaja tämän päivän yhteiskunnassa, ja siinä määritellään taidot ja taitotasot viidellä keskeisellä osa-alueella.

               (16)

               Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksella (4) vahvistettiin yhteinen viitekehys kahdeksalle tutkintotasolle, jotka määritellään oppimistulosten kautta ja jotka voidaan saavuttaa käyttämällä eri reittejä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen kautta.

               (17)

               Neuvoston ja komission yhteisessä raportissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta määritellään aikuisopetuksen alalla painopisteiksi muun muassa luku- ja kirjoitustaidon, laskutaidon ja digitaalisten taitojen opetustarjonta sekä riittävien uusien mahdollisuuksien tarjoaminen niille, joilla ei ole eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tason 4 tutkintoa, jotta he voivat saada kyseisen viitekehyksen mukaisen tunnustetun tutkinnon. Kyseinen yhteinen raportti sisältää myös keskipitkän aikavälin tavoitteet ammatilliselle koulutukselle, mukaan lukien tutkinnon saamisen helpottaminen kaikille tekemällä ammatillisen koulutuksen järjestelmistä joustavampia ja helppopääsyisempiä, erityisesti tarjoamalla tehokkaita ja yhdennettyjä neuvontapalveluja sekä mahdollistamalla epävirallisen ja arkioppimisen validointi.

               (18)

               Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (5) jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan vuoteen 2018 mennessä kansalliset järjestelyt epävirallisen ja arkioppimisen validointia (kartoitus, dokumentointi, arviointi ja todistusasiakirjaan merkitseminen) varten. Tähän sisältyy työttömille tai työttömyysuhan alaisille tarjottava mahdollisuus osallistua taitojen arviointiin, jonka tarkoituksena on kartoittaa heidän tietonsa, taitonsa ja osaamisensa.

               (19)

               Nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa suositellaan, että alle 25-vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä. Siinä kehotetaan jäsenvaltioita tarjoamaan koulunkäynnin keskeyttäneille ja vähäisen ammattitaidon hankkineille nuorille väyliä, joita pitkin palata koulutukseen, tai toisen mahdollisuuden tarjoavia koulutusohjelmia, joiden oppimisympäristöt sopivat kyseisten henkilöiden erityistarpeisiin ja antavat heille tilaisuuden hankkia puuttuva pätevyys.

               (20)

               Pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille 15 päivänä helmikuuta 2016 annetussa neuvoston suosituksessa (6) suositellaan, että viimeistään silloin, kun työttömyys on kestänyt 18 kuukautta, pitkäaikaistyöttömille tarjotaan henkilökohtainen arvio ja henkilökohtaista ohjausta sekä työllistymissopimus, joka käsittää henkilökohtaisen tarjouksen ja jossa määritetään yksi yhteyspiste.

               (21)

               Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (7) jäsenvaltioita kehotetaan laajentamaan ja parantamaan sijoittamista osaamispääomaan osallisuutta edistävillä koulutuspolitiikoilla, joihin kuuluvat myös tehokkaat elinikäistä oppimista koskevat strategiat, ja mukauttamaan koulutusjärjestelmiä vastaamaan uusia taitovaatimuksia sekä ottamaan huomioon tietotekniikan oppimisen tarve.

               (22)

               Euroopan unionissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta 5 ja 6 päivänä kesäkuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä vahvistettiin vuonna 2004 hyväksytyt maahanmuuttajien kotouttamispolitiikkaa Euroopan unionissa koskevat yhteiset perusperiaatteet, joihin kuuluu muun muassa se, että koulutus on ratkaisevan tärkeää annettaessa maahanmuuttajille ja varsinkin heidän jälkeläisilleen valmiudet menestyä paremmin ja osallistua aktiivisemmin yhteiskuntaan.

               (23)

               Elinikäisen ohjauksen paremmasta sisällyttämisestä elinikäisen oppimisen strategioihin 21 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (8) jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan neljää ohjaavaa periaatetta kansalaisten tukemiseksi siirtymävaiheissa koko elämän ajan seuraavasti: edistetään elinikäisten uranhallintataitojen hankkimista; helpotetaan kaikkien kansalaisten mahdollisuuksia saada ohjauspalveluja; kehitetään ohjauspalvelujen laadunvarmistusta; ja rohkaistaan eri toimijoiden välistä koordinointia ja yhteistyötä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

               (24)

               Näistä toimista huolimatta matalan koulutustason aikuisten mahdollisuudet päästä ja osallistua koulutukseen muodostavat edelleen haasteen. Aktiivisilla työmarkkinapolitiikoilla pyritään saamaan työttömät työhön mahdollisimman nopeasti, mutta ne eivät aina tarjoa joustavia ja räätälöityjä mahdollisuuksia taitojen parantamiseen. Harvoissa julkissektorin toimissa käsitellään jo työssä olevien henkilöiden tarvetta taitojen parantamiseen, jolloin he jäävät alttiiksi taitojen vanhentumisen ja työpaikan menetyksen riskille, kun taas kauimpana työmarkkinoista olevilla ihmisillä on suurin tarve parantaa taitojaan, mutta he ovat vaikeimmin tavoitettavissa.

               (25)

               Neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat pyysivät komissiota esittämään ehdotuksensa uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle; siinä käsitellään muun muassa osaamisen kehittämisen ja tiedon hankkimisen tehostamista sekä todetaan, että toisen asteen tai vastaavan koulutuksen loppuun suorittamisen katsotaan yleensä olevan vähimmäisedellytys onnistuneelle siirtymiselle koulutuksesta työmarkkinoille sekä jatkokoulutukseen pääsylle.

               (26)

               Päättäjien ja toiminnanharjoittajien tarvitsema tietopohja kasvaa, mutta on vielä epätäydellinen. Unionin elimet, erityisesti Eurostat, koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop), voisivat kehittää pidemmälle asiaa koskevaa tutkimusta, asiantuntemusta ja analyyseja. Työllisyyden ja koulutuksen alalla tehdyn eurooppalaisen yhteistyön tuloksilla voitaisiin edistää lisää tietopohjan ja keskinäisen oppimisen kehittämistä.

               (27)

               Työnantajaorganisaatiot, työnantajat, ammattiliitot, kauppa-, teollisuus- ja käsityöläiskamarit, koulutuksen suunnitteluun, organisointiin tai edistämiseen ja muuttajien kotouttamiseen osallistuvat kansalliset yksiköt, työvoimapalvelut, koulutuksen tarjoajat, välittäjäorganisaatiot ja alakohtaiset organisaatiot, kansalaisjärjestöt, paikalliset ja alueelliset talouden toimijat, kirjastot, yhteisöpalvelut ja aikuisoppijat itse ovat keskeisiä sidosryhmiä yhteisessä pyrkimyksessä tavoittaa, sitouttaa, ohjata ja tukea ihmisiä heidän edistyessään taitojen parantamisen poluillaan.

               (28)

               Kohderyhmän monimuotoisuus ja tämän alan politiikkatoimien pirstaleisuus ja monimutkaisuus aiheuttavat usein sen, ettei työvoiman taitojen parantamiseen ole systemaattisia lähestymistapoja eikä sen sosioekonomisista hyödyistä olla tietoisia. Sen vuoksi johdonmukaiset ponnistukset, jotka pohjautuvat tehokkaaseen koordinointiin ja kumppanuuksiin politiikan eri osa-alueiden välillä, olisivat tervetulleita.

               (29)

               Koska jäsenvaltioiden ja alueiden koulutusjärjestelmät ja työmarkkinatilanteet eroavat toisistaan olennaisesti, ei ole olemassa yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa työllistettävyyteen. Tässä yhteydessä edistyminen kohti tiettyä pätevyystasoa on keino lisätä työllistyvyyttä ja aktiivista osallistumista yhteiskuntaan ei niinkään päämäärä itsessään,

         SUOSITTAA, ETTÄ JÄSENVALTIOT
   kansallisen lainsäädännön, kansallisten olosuhteiden ja käytettävissä olevien resurssien mukaisesti sekä läheisessä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa:

               1.

               tarjoavat aikuisille, joiden taitojen, tietojen ja osaamisen taso on matala, kuten henkilöille, jotka ovat jättäneet peruskoulutuksen suorittamatta toisen asteen tai sitä vastaavaa tutkintoa ja jotka eivät ole tukikelpoisia nuorisotakuun piirissä, mahdollisuuden päästä taitojen parantamisen polulle, joka antaa heille mahdollisuuden heidän yksilöllisten tarpeidensa mukaisesti

                           a)

                           hankkia vähimmäistason luku- ja kirjoitustaidon, laskutaidon ja digitaaliset taidot; ja/tai

                           b)

                           hankkia laajemmat taidot, tiedot ja osaaminen, jotka ovat keskeisiä työmarkkinoiden ja aktiivisen yhteiskuntaan osallistumisen kannalta ja jotka perustuvat elinikäisen oppimisen avaintaidoista annettuun suositukseen 2006/962/EY, etenemällä kohti eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoa 3 tai 4 kansallisista olosuhteista riippuen.

               2.

               määrittävät kansalliset olosuhteet, käytettävissä olevat resurssit ja nykyiset kansalliset strategiat huomioon ottaen ensisijaiset kohderyhmät taitojen parantamisen polkujen toteutukselle kansallisella tasolla. Tällöin on otettava huomioon myös sukupuoli, monimuotoisuus ja kohdeväestön eri alaryhmät.

               3.

               tapauksen mukaan suunnittelevat taitojen parantamisen polut kolmessa vaiheessa: taitojen arviointi; räätälöidyn, joustavan ja laadukkaan koulutustarjonnan toteuttaminen; ja hankittujen taitojen validointi ja tunnustaminen. Näitä vaiheita voitaisiin helpottaa 12–14 kohdassa tarkoitetuilla ohjaus- ja tukitoimilla sekä hyödyntämällä tarvittaessa digitaalisen teknologian mahdollisuuksia.

         Taitojen arviointi

               4.

               tarjoavat 2 kohdan mukaisesti määriteltyihin ensisijaisiin kohderyhmiin kuuluville aikuisille mahdollisuuden osallistua taitojen arviointiin, jotta voidaan määrittää olemassa olevat taidot ja taitojen parantamistarpeet.

               5.

               soveltavat tarvittaessa matalan koulutustason aikuisiin validointijärjestelyjä, jotka on perustettu epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, jotta olemassa olevat taidot voidaan kartoittaa, dokumentoida, arvioida ja/tai todistaa.

         Räätälöity ja joustava koulutustarjonta

               6.

               tarjoavat 1 kohdan mukaisesti koulutusta, joka vastaa taitojen arvioinnissa todettuja tarpeita. Kolmansista maista tulevien muuttajien kohdalla tähän sisällytetään tarpeen mukaan mahdollisuus kielenoppimiseen ja valmistavaan koulutukseen.

               7.

               kansallisten järjestelmien ja olosuhteiden mukaisesti mahdollistavat dokumentoitavissa, arvioitavissa ja validoitavissa olevien oppimistulosyksiköiden yhä runsaamman käytön, jotta oppijoiden edistyminen voidaan kirjata eri vaiheissa.

               8.

               tarkastelevat mahdollisuuksien mukaan paikallisten, alueellisten ja kansallisten työmarkkinoiden tarpeita määrittäessään tarjonnan 1 kohdan mukaisesti ja toteuttavat sen läheisessä yhteistyössä keskeisten sidosryhmien, erityisesti työmarkkinaosapuolten sekä paikallisten, alueellisten ja kansallisten talouden toimijoiden, kanssa.

         Validointi ja tunnustaminen

               9.

               hyödyntävät epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti perustettuja olemassa olevia validointijärjestelyjä tietojen, taitojen ja osaamisen, työssäoppiminen mukaan lukien, arvioimiseksi ja todistamiseksi sekä kannustavat niiden tunnustamiseen tutkintoa varten kansallisten tutkintokehysten ja järjestelmien mukaisesti.

               10.

               kansallisen lainsäädännön, kansallisten olosuhteiden ja käytettävissä olevien resurssien mukaisesti toteuttavat taitojen parantamisen polkuja 11–18 kohdassa esitettyjen periaatteiden perusteella.

         Koordinointi ja kumppanuus

               11.

               varmistavat tehokkaan koordinoinnin tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi ja tukevat tarvittaessa keskeisten julkisten ja yksityisten toimijoiden sitoutumista koulutus-, työllisyys-, sosiaali-, kulttuuri- ja muiden asiaan kuuluvien alojen toimintapolitiikkaan sekä niiden välisten kumppanuuksien edistämistä, rajatylittävä ja alueellinen yhteistyö mukaan lukien.

         Tiedotus-, ohjaus- ja tukitoimenpiteet

               12.

               toteuttavat motivointi- ja tiedotustoimenpiteitä, joihin kuuluu tietoisuuden lisääminen taitojen parantamisen hyödyistä ja tiedon tarjoaminen saatavilla olevasta ohjauksesta, tukitoimenpiteistä, taitojen parantamismahdollisuuksista ja asiasta vastaavista elimistä, ja tarjoavat kannustimia vähiten motivoituneille, jotta nämä hyödyntäisivät niitä.

               13.

               tarjoavat ohjaus- ja/tai mentorointipalveluja, joilla tuetaan oppijoiden etenemistä taitojen parantamisprosessin kaikkien vaiheiden läpi.

               14.

               harkitsevat sellaisten tukitoimenpiteiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa, joilla puututaan tasapuolisella tavalla taitojen parantamisen poluilla oleviin osallistumisen esteisiin. Näihin voisivat kuulua muun muassa suora tuki oppijoille tai epäsuora tuki työnantajille niiden työntekijöiden taitojen parantamista varten.

               15.

               tukevat taitojen parantamisen polkujen toteuttamiseen osallistuvan henkilöstön, erityisesti opetusalan ammattilaisten, ammatillista perus- ja jatkokoulutusta.

         Seuranta ja arviointi

               16.

               määrittävät mahdollisuuksien mukaan vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymisestä ja viimeistään vuoden 2018 puoliväliin mennessä tämän suosituksen täytäntöönpanoa varten asianmukaiset kansallisen tason toimenpiteet, jotka perustuvat asiaa koskeviin nykyisiin kansallisiin järjestelyihin ja rahoituskehyksiin.

               17.

               arvioivat nykyisissä kansallisissa kehyksissä kaikki 16 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet ja niiden vaikutuksen kohderyhmän edistymiseen kohti luku- ja kirjoitustaidon, laskutaidon ja digitaalisten taitojen saavuttamista ja/tai kohti eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoa 3 tai 4 kansallisista olosuhteista riippuen.

               18.

               käyttävät arvioinnin tuloksia soveltuvin osin hyväksi taitojen parantamisen polkujen suunnittelussa ja toteuttamisessa kansallisella tasolla ja ottavat ne huomioon uusissa näyttöön perustuvissa toimintapolitiikoissa ja uudistuksissa.

         SUOSITTAA, ETTÄ KOMISSIO

               19.

               seuraa ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean tuella tämän suosituksen täytäntöönpanoa, erityisesti vastavuoroisen oppimisen kaltaisen vaihdon kautta, yhdessä asianomaisten eurooppalaisten koordinointielinten sekä työllisyys- ja koulutuspolitiikkaan liittyvien prosessien kanssa.

               20.

               edistää nykyisten taitojen puitekehysten, kuten kansalaisille tarkoitetun eurooppalaisen digitaalisten taitojen puitekehyksen, ja arviointivälineiden käyttöä.

               21.

               edistää jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista ja asettaa keskeiset resurssit ja tiedot saataville aikuiskoulutuksen eurooppalaisella foorumilla (Electronic Platform for Adult Learning in Europe, EPALE).

               22.

               tukee ja toteuttaa yhteistyössä unionin elinten ja kansainvälisten järjestöjen kuten OECD:n tai Unescon kanssa asiaan liittyviä tutkimuksia ja analyyseja aikuisten oppimisesta ja taitojen arvioinneista (esim. PIAAC).

               23.

               tarvittaessa ja rajoittamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluja sekä kaudelle 2014–2020 määriteltyjen prioriteettien mukaisesti tukee taitojen kehittämisen alaa koskevien nykyisten ja tulevien eurooppalaisten rahoitusohjelmien, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Erasmus+-ohjelman käyttöä tämän suosituksen täytäntöönpanoon niiden oikeusperustan mukaisesti.

               24.

               arvioi jäsenvaltioiden määrittämiä täytäntöönpanotoimenpiteitä nykyisten raportointimenettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.

               25.

               arvioi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan tämän suosituksen johdosta toteutettuja toimia sekä raportoi neuvostolle viiden vuoden kuluessa tämän suosituksen hyväksymispäivästä matalan taitotason aikuisten luku- ja kirjoitustaidon, laskutaidon ja digitaalisten taitojen tason korottamisessa saavutetusta edistymisestä sekä saaduista kokemuksista ja vaikutuksista tulevaisuuteen.

      Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2016.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         L. SÓLYMOS

      (1)  EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

      (2)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (3)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

      (4)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

      (5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

      (6)  EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1.

      (7)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

      (8)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 4.