title: Neuvoston suositus, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2018, etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten

text:
               8.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 88/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 6 päivänä maaliskuuta 2018,
   etenemissuunnitelmasta pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanoa varten
   (2018/C 88/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan 6 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklaan perustuvasta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 10,
   ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (1),
   ottaa huomioon Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan ja Italian tasavallan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kesäkuussa 2017 kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että on tarpeen aloittaa osallistava ja kunnianhimoinen pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY), vahvistaa Euroopan turvallisuutta ja puolustusta ja edistää EU:n globaalistrategiaan perustuvan unionin tavoitetason saavuttamista, sellaisena kuin se on määritelty 14 päivänä marraskuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä EU:n globaalistrategian täytäntöönpanosta turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Eurooppa-neuvosto totesi, että tämän työn on oltava johdonmukaista jäsenvaltioiden kansallisen puolustussuunnittelun ja niiden sitoumusten kanssa, joista asianomaiset jäsenvaltiot ovat sopineet Natossa ja YK:ssa.

               (2)

               Neuvosto ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, saivat 23 jäsenvaltiolta 13 päivänä marraskuuta 2017 ja 7 päivänä joulukuuta 2017 kahdelta muulta jäsenvaltiolta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 46 artiklan 1 kohdan mukaisen yhteisen ilmoituksen.

               (3)

               PRY-yhteistyö perustettiin päätöksellä (YUTP) 2017/2315, jossa säädetään, että PRY-yhteistyön hallinnointi järjestetään neuvoston tasolla ja sellaisten hankkeiden yhteydessä, joita toteuttavat kyseisten hankkeiden toteuttamisesta keskenään sopineiden osallistuvien jäsenvaltioiden ryhmät.

               (4)

               PRY-yhteistyöhön osallistuvat jäsenvaltiot antoivat lisäksi 11 päivänä joulukuuta 2017 julkilausuman, jossa ne ilmoittivat aikovansa valmistella eri kokoonpanoissa ensimmäiset yhteistoiminnalliset PRY-yhteistyön hankkeet julkilausuman liitteessä esitetyn mukaisesti.

               (5)

               Eurooppa-neuvosto ilmaisi 14 päivänä joulukuuta 2017 tyytyväisyytensä kunnianhimoisen ja osallistavan PRY-yhteistyön perustamiseen ja korosti, että ensimmäiset hankkeet on tärkeää toteuttaa nopeasti, sekä kehotti osallistuvia jäsenvaltioita toteuttamaan kansalliset toimeenpanosuunnitelmansa.

               (6)

               Neuvosto antoi 6 päivänä maaliskuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/340 (2) PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta.

               (7)

               Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistetaan, että neuvosto voi SEU 46 artiklan 6 kohdan mukaisesti hyväksyä päätöksiä tai antaa suosituksia, joissa annetaan strategista ohjausta ja opastusta PRY-yhteistyöhön.

               (8)

               Neuvoston olisi näin ollen annettava suositus, jossa annetaan tällaista strategista ohjausta ja opastusta PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa varten,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   I.   TAVOITTEET JA SOVELTAMISALA

               1.

               Tämän suosituksen tavoitteena on antaa strategista ohjausta ja opastusta PRY-yhteistyön täytäntöönpanoa varten, jotta prosesseja ja hallinnointia, myös hankkeita, koskeva tarvittava jatkotyö voidaan jäsennellä ja jotta osallistuvat jäsenvaltiot voivat täyttää keskenään tekemänsä tiukemmat sitoumukset, jotka on esitetty päätöksen (YUTP) 2017/2315 liitteessä.

         II.   TÄYTÄNTÖÖNPANO

      Sitoumusten noudattamisen jaksottaminen ja täsmällisempien tavoitteiden määrittäminen

               2.

               Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään, että neuvoston tulisi hyväksyä päätöksiä tai antaa suosituksia, joissa jaksotetaan kyseisen päätöksen liitteessä esitettyjen tiukempien sitoumusten noudattaminen kahden peräkkäisen alkuvaiheen aikana (vuosina 2018–2020 ja 2021–2025) ja määritellään kunkin vaiheen alussa täsmällisemmät tavoitteet tiukempien sitoumusten noudattamiseksi.

               3.

               Näin ollen neuvoston olisi annettava viimeistään kesäkuussa 2018 suositus sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta vuosina 2018–2020 ja 2021–2025 toteutettavien vaiheiden aikana ja täsmällisempien tavoitteiden määrittämisestä, mukaan luettuina sitoumukset, jotka on täytettävä ennen vuotta 2020. Suosituksessa olisi myös määritettävä yhteisesti sovitut indikaattorit, jotta voidaan auttaa osallistuvia jäsenvaltioita täyttämään sitoumukset ja arvioida edistymistä tässä asiassa.

               4.

               PRY-yhteistyön sihteeristöä, jonka tehtävistä Euroopan ulkosuhdehallinto, mukaan lukien Euroopan unionin sotilasesikunta (EUSE), ja Euroopan puolustusvirasto huolehtivat yhdessä päätöksen (YUTP) 2017/2315 7 artiklan mukaisesti, pyydetään antamaan ensimmäinen palautteensa maaliskuun 2018 loppuun mennessä osallistuvien jäsenvaltioiden joulukuussa 2017 toimittamiin, sitoumustensa noudattamista koskeviin kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin sisältyvien tietojen tyypistä, tarkkuudesta ja rakenteesta. Tämän palautteen tulisi helpottaa päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti neuvoston antaman jaksottamista koskevan suosituksen valmistelua. PRY-yhteistyön sihteeristö voisi myös osallistuvan jäsenvaltion pyynnöstä tukea sitä yksilöllisesti kansallisen täytäntöönpanosuunnitelman laadun parantamisessa.

               5.

               Sen jälkeen kun jaksottamista koskeva suositus on annettu, osallistuvien jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava kansallista täytäntöönpanosuunnitelmaansa uudelleen ja saatettava se tarvittaessa ajan tasalle sekä toimitettava se päätöksen (YUTP) 2017/2315 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti PRY-yhteistyön sihteeristölle viimeistään 10 päivänä tammikuuta 2019. Vuodesta 2020 lähtien nämä suunnitelmat olisi toimitettava PRY-yhteistyön sihteeristölle vuosittain viimeistään 10 päivänä tammikuuta ottaen huomioon neuvoston PRY-yhteistyöstä päätöksen (YUTP) 2017/2315 6 artiklassa tarkoitetun, korkean edustajan laatiman viimeisimmän vuosikertomuksen pohjalta suorittaman uudelleentarkastelun, voimavarojen kehittämissuunnitelman ja joka toinen vuosi laadittavan CARD-selvityksen suositukset.

               6.

               Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvosto saattaa ensimmäisen vaiheen lopussa kyseisessä päätöksessä säädetyt tiukemmat sitoumukset ajan tasalle ja tarvittaessa tehostaa niitä PRY-yhteistyön avulla saavutettujen tulosten perusteella, jotta otetaan huomioon unionin voimavaratarpeet ja operatiiviset tarpeet sekä kehittyvän turvallisuusympäristön. Tällainen päätös tehdään PRY-yhteistyön sitoumusten noudattamista arvioivan strategisen uudelleentarkastelumenettelyn perusteella.

               7.

               Neuvoston olisi seuraavan vaiheen alussa hyväksyttävä toiset täsmällisemmät tavoitteet vuosina 2021–2025 toteutettavaa vaihetta varten ottaen huomioon päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan.

      Luettelo PRY-yhteistyössä kehitettävistä hankkeista

               8.

               Neuvoston hyväksyttyä 6 päivänä maaliskuuta 2018 päätöksen PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta olisi osallistuvien jäsenvaltioiden ryhdyttävä huomattaviin ponnisteluihin kunkin hankkeen tavoitteiden ja aikataulun määrittelemiseksi.

               9.

               Neuvoston olisi saatettava tämä luettelo ajan tasalle viimeistään marraskuussa 2018 ja sisällytettävä siihen seuraavaksi toteutettavat PRY-yhteistyön hankkeet päätöksen (YUTP) 2017/2315 5 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

               10.

               Jotta PRY-yhteistyön täytäntöönpano olisi jatkuvaa ja tehokasta, tämä menettely, jossa arvioidaan osallistuvien jäsenvaltioiden esittämiä uusia hankkeita, olisi myöhemmin periaatteessa saatettava päätökseen vuosittain kunkin vuoden marraskuussa, mitä edeltäisi saman vuoden toukokuun alkuun mennessä toteutettu ehdotuspyyntö uusille hankkeille. Arvioidessaan ehdotuksia PRY-yhteistyön hankkeiksi PRY-yhteistyön sihteeristön olisi noudatettava avoimia perusteita, jotka käsittävät sekä voimavaranäkökohdat että operatiivisen puolen ja joita olisi kehitettävä edelleen osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa. Päätöksen (YUTP) 2017/2315 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin sotilaskomitea (EUSK) toimittaa sotilaallisen kannanoton korkean edustajan PRY-yhteistyön hankkeiden yksilöinnistä ja arvioinnista antamasta suosituksesta.

               11.

               Osallistuvien jäsenvaltioiden, jotka aikovat ehdottaa yksittäistä hanketta, olisi ilmoitettava asiasta muille osallistuville jäsenvaltioille oikea-aikaisesti ennen ehdotuksensa esittämistä tuen saamiseksi ja antaakseen muille mahdollisuuden liittyä ehdotuksen toimittamiseen yhdessä. Yksityiskohtaiset hanke-ehdotukset toteutusaikatauluineen olisi toimitettava riittävän ajoissa, jotta PRY-yhteistyön sihteeristö ehtii arvioida ne korkean edustajan neuvostolle päätöksen (YUTP) 2017/2315 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaa suositusta varten. Neuvosto pyytää PRY-yhteistyön sihteeristöä laatimaan toimitettavia hankkeita varten mallin ja tukemaan osallistuvia jäsenvaltioita niiden yksittäisten PRY-yhteistyön hanke-ehdotusten jakamisessa muille jäsenvaltioille.

      Yhteiset hallinnointia koskevat säännöt hankkeille

               12.

               Neuvoston olisi päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti hyväksyttävä viimeistään kesäkuussa 2018 hankkeille yhteiset hallinnointia koskevat säännöt, joita osallistuvat jäsenvaltiot, jotka ottavat osaa yksittäiseen hankkeeseen, voisivat tarvittaessa mukauttaa kyseistä hanketta varten. Näiden sääntöjen olisi muodostettava kehys, jolla varmistetaan PRY-yhteistyön hankkeiden yhtenäinen ja johdonmukainen toteuttaminen ja niiden olisi sisällettävä yksityiskohtaisia sääntöjä siitä, että päätöksen (YUTP) 2017/2315 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvostolle ilmoitetaan säännöllisesti yksittäisten hankkeiden etenemisestä, ja että neuvosto voi tarpeen mukaan valvoa hankkeiden etenemistä. Tältä osin olisi täsmennettävä paremmin osallistuvien jäsenvaltioiden sekä PRY-yhteistyön sihteeristön tehtävät ja vastuualueet, mukaan lukien muun muassa tarvittaessa säännöt tarkkailijoiden asemasta. Kehyksen olisi myös annettava osallistujille yleistä opastusta kunkin hankkeen hallinnointiin soveltuvien järjestelyjen suunnittelussa päätöksen (YUTP) 2017/2315 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä neuvosto palaa viimeistään kesäkuussa 2018 kysymykseen osallistuvien jäsenvaltioiden koordinointitehtävistä hankkeissa.

      Yleiset edellytykset kolmansien valtioiden poikkeukselliselle osallistumiselle yksittäisiin hankkeisiin

               13.

               Päätöksen (YUTP) 2017/2315 4 artiklan 2 kohdan g alakohdan ja 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan hyvissä ajoin yleiset edellytykset, joiden mukaan kolmansia valtioita voitaisiin poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan yksittäisiin hankkeisiin; ja neuvosto määrittää päätöksen (YUTP) 2017/2315 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, täyttääkö tietty kolmas valtio nämä edellytykset. Näiden yleisten edellytysten laatiminen olisi aloitettava heti, kun viimeistään kesäkuussa 2018 hankkeille on olemassa yhteiset hallinnointia koskevat säännöt ja sitoumusten noudattaminen on jaksotettu, ja neuvoston suorittaman lisäarvioinnin jälkeen päätös olisi periaatteessa hyväksyttävä vuoden 2018 loppuun mennessä.

      Korkean edustajan vuosikertomus neuvostolle ja arviointimekanismi

               14.

               Päätöksen (YUTP) 2017/2315 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja osallistuvien jäsenvaltioiden esittämien ajan tasalle saatettujen kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien pohjalta korkea edustaja antaa neuvostolle vuosikertomuksen, jossa kuvataan PRY-yhteistyön täytäntöönpanon tilannetta, mukaan lukien sitä, miten kukin osallistuva jäsenvaltio noudattaa kansallisen täytäntöönpanosuunnitelmansa mukaisia sitoumuksia. Siinä olisi keskityttävä konkreettisiin toimiin ja käyttöön asettamisiin, joihin osallistuvat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet noudattaakseen sitoumuksiaan, myös PRY-yhteistyön hankkeiden kautta, ja jotka perustuvat kahdelle peräkkäiselle alkuvaiheelle määritettyihin täsmällisempiin tavoitteisiin ja jaksottamiseen. Tähän liittyen PRY-yhteistyön sihteeristöä pyydetään laatimaan päivitetty malli kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia varten.
               Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä kansallisiin täytäntöönpanosuunnitelmiinsa tiedot niistä konkreettisista toimista ja käyttöön asettamisista, joihin ne ovat ryhtyneet noudattaakseen sitoumuksiaan, mukaan lukien tiedot panoksista hankkeisiin. Lisäksi epävirallisten kuulemisten avulla voidaan selventää siinä annettuja tietoja.

               15.

               Korkean edustajan olisi annettava ensimmäinen vuosikertomuksensa huhtikuussa 2019 tai vuoden ensimmäisellä puoliskolla viimeistään ennen asianomaista kokoontuvaa ulkoasiainneuvostoa, jotta otetaan huomioon osallistuvien jäsenvaltioiden viimeistään 10 päivänä tammikuuta 2019 esittämät ajan tasalle saatetut kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat. Vuodesta 2020 lähtien vuosikertomus olisi annettava maalis- tai huhtikuussa, ja siinä olisi otettava huomioon saman vuoden tammikuussa esitetyt tarkistetut ja ajan tasalle saatetut kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat.

               16.

               Korkean edustajan antaman kertomuksen pohjalta EUSK:n olisi toimitettava poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle (PTK) sotilaallinen kannanotto ja suosituksia, jotta PTK voisi valmistella viimeistään kunkin vuoden toukokuussa neuvoston suorittamaa uudelleentarkastelua siitä, noudattavatko osallistuvat jäsenvaltiot edelleen tiukempia sitoumuksia. Tässä yhteydessä neuvoston olisi myös tarkasteltava edistymistä unionin tavoitetason saavuttamisessa, mikä osaltaan parantaisi unionin valmiutta toimia turvallisuuden takaajana ja sen strategista riippumattomuutta sekä sen kykyä tehdä yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja suojella kansalaisiaan.

      Tehty Brysselissä 6 päivänä maaliskuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         F. MOGHERINI

      (1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

      (2)  EUVL L 65, 8.3.2018, s. 24.


               4.10.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 356/130

      P8_TA(2017)0440
      Itäinen kumppanuus: marraskuun 2017 huippukokous
      Euroopan parlamentin suositus 15. marraskuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta (2017/2130(INI))
      (2018/C 356/18)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3 ja 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36 ja 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan,

                  —

                  ottaa huomioon itäisen kumppanuuden käynnistämisen Prahassa 7. toukokuuta 2009 EU:n ja sen itäisten kumppanien Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan, Ukrainan ja Valko-Venäjän yhteisenä hankkeena,

                  —

                  ottaa huomioon Varsovassa vuonna 2011, Vilnassa vuonna 2013 ja Riiassa vuonna 2015 pidettyjen itäistä kumppanuutta käsitelleiden huippukokousten yhteiset julkilausumat,

                  —

                  ottaa huomioon 27 jäsenvaltion sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission johtajien 25. maaliskuuta 2017 antaman Rooman julistuksen,

                  —

                  ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen, itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin, alueiden komitean sekä EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) suositukset ja toimet,

                  —

                  ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedonannot Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP), erityisesti vuonna 2017 julkaistun kertomuksen tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanosta (JOIN(2017)0018) ja vuonna 2017 julkaistun tarkistetun valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300), sekä vuonna 2016 julkaistun tiedonannon ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikasta ja itäisestä kumppanuudesta,

                  —

                  ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 72. istunnosta (1), 15. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Afgan Mukhtarlin tapauksesta ja tiedotusvälineiden tilanteesta Azerbaidžanissa (2), 6. huhtikuuta 2017 (3) ja 24. marraskuuta 2016 (4) antamansa päätöslauselmat Valko-Venäjän tilanteesta, 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (5), 13. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksista itäisen kumppanuuden valtioissa (6), 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista / pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista (7) ja 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (8),

                  —

                  ottaa huomioon Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien 3. heinäkuuta 2017 antaman yhteisen julkilausuman,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 113 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0308/2017),

                  A.

                  toteaa, että itäinen kumppanuus perustuu Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Euroopan unionin yhteiseen sitoumukseen syventää suhteitaan ja noudattaa kansainvälistä oikeutta ja perusarvoja, mukaan luettuina demokratia, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja sukupuolten tasa-arvon kunnioittaminen, sekä sosiaalista markkinataloutta, kestävää kehitystä ja hyvää hallintotapaa;

                  B.

                  toteaa, että itäisessä kumppanuudessa yhteisiä tavoitteita ovat vakauden edistäminen, luottamuksen lisääminen ja yhteistyö, demokraattisten uudistusten tukeminen, hyvät naapuruussuhteet, rauhanomainen konfliktien ratkaisu ja alueellinen yhteistyö sekä ihmisten välisten yhteyksien ja kaupan edistäminen, joilla pyritään lisäämään poliittista vuoropuhelua ja assosiaatiota sekä taloudellista yhteistyötä ja yhdentymistä;

                  C.

                  toteaa, että EU pyrkii globaalistrategian ja tarkistetun ENP:n avulla lähentämään kumppaneitaan nopeutetulla poliittisella assosiaatiolla ja taloudellisella yhdentymisellä EU:n kanssa, samalla kun se pyrkii edistämään poliittista vakautta, yhteiskunnan selviytymiskykyä ja taloudellista vaurautta naapurialueillaan ja tarjoamaan mahdollisuuksia etuoikeutetuille poliittisille ja taloudellisille suhteille kunkin kumppanimaan tavoitteiden mukaan;

                  D.

                  toteaa, että koska EU pitää yhteistyötä arvokkaana sinänsä ja katsoo sen hyödyttävän kaikkia osapuolia, se on sitoutunut jatkamaan yhteistyötä kaikkien itäisen kumppanuuden maiden kanssa, mikäli eurooppalaisia ydinarvoja ei kyseenalaisteta eikä heikennetä;

                  E.

                  toteaa, että EU:n ja sen kumppaneiden on saatava resurssit ja välineet vastaamaan tehtyjä sitoumuksia ja että kumppaneiden on keskityttävä tiiviimmin nykyisten sopimusten täytäntöönpanoon;

                  F.

                  toteaa, että vuonna 2015 Riiassa pidetyn huippukokouksen osallistujat vaativat seuraavaan huippukokoukseen mennessä edistymistä seuraavilla aloilla: 1) instituutioiden vahvistaminen ja hyvä hallintotapa, 2) liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet, 3) taloudellinen kehitys ja markkinamahdollisuudet sekä 4) liitettävyys, energiatehokkuus, ympäristö ja ilmastonmuutos;

                  G.

                  toteaa, että edellisen huippukokouksen jälkeen on edistytty huomattavasti, minkä osoittavat erityisesti kolmen assosiaatiosopimuksen tekeminen ja voimaantulo, mukaan luettuna pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa sekä viisumivapaus Georgian ja Ukrainan kanssa vuodesta 2017 (ja Moldovan kanssa vuodesta 2014), laaja-alaista ja tehostettua kumppanuussopimusta koskevien neuvottelujen loppuunsaattaminen Armenian kanssa, mikä toimii esimerkkinä siitä, miten Euraasian talousunionin jäsenyys ja osallistuminen EU:n naapuruushankkeisiin ovat mahdollisia yhtä aikaa, neuvottelujen aloittaminen uudesta laaja-alaisesta sopimuksesta Azerbaidžanin kanssa, merkittävät uudistukset monissa näistä maista EU:n poliittisella, teknisellä ja taloudellisella tuella ja Valko-Venäjää koskevan kriittisen lähentymispolitiikan jatkaminen;

                  H.

                  ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun itäinen kumppanuus käynnistettiin Prahassa, joidenkin perustajajäsenten ihmisoikeustilanne on huonontunut yleisesti ja demokraattiset suuntaukset ovat kääntyneet päinvastaisiksi; katsoo, että päähaasteena on meneillään olevan siirtymän helpottaminen, jotta saavutetaan osallistavia, vastuuvelvollisia, vakaita ja elinkelpoisia demokratioita;

                  I.

                  toteaa, että lisääntynyt liikkuvuus ja ihmisten välisten yhteyksien edistäminen kumppanimaiden ja EU:n välillä ovat välttämättömiä eurooppalaisten arvojen edistämiseksi;

                  J.

                  toteaa, että komission ja ulkosuhdehallinnon ehdottamalla uudella strategisella työsuunnitelmalla, jossa yhdistetään kahdenvälinen ja alueellinen yhteistyö, pyritään ohjaamaan EU:n ja kuuden kumppanimaan tulevaa työtä keskittymällä vuodeksi 2020 asetettuihin 20 tavoitteeseen;

                  K.

                  toteaa, että ratkaisemattomat alueelliset konfliktit uhkaavat EU:n itäisen kumppanuuden maiden itsenäisyyttä, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta ja Venäjän federaatio aloitti ja pitää edelleen aktiivisesti yllä joitakin niistä vastoin kansainvälistä sitoumustaan tukea kansainvälistä oikeusjärjestystä; toteaa, että EU:lla olisi oltava aktiivisempi rooli sen naapurustossa käynnissä olevien konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa; katsoo, että Venäjän Ukrainaan kohdistamat hyökkäystoimet, Krimin niemimaan liittäminen Venäjään, Georgian kahden alueen miehittämisen jatkaminen ja Venäjän aiheuttamat hybridiuhat, kuten epävakautta luova toiminta ja propaganda, uhkaavat koko Euroopan turvallisuutta;

                  L.

                  toteaa, että itäistä kumppanuutta koskeva politiikka perustuu kunkin kumppanin täysivaltaiseen oikeuteen valita tavoitetaso, johon se pyrkii suhteissaan EU:hun; katsoo, että tiiviimpiin EU-suhteisiin pyrkivien kumppaneiden olisi ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti voitava luottaa siihen, että ne saavat enemmän tukea ja apua yhdessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jos ne täyttävät uudistuksia koskevat lupauksensa;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle, että

            Itäisen kumppanuuden tulevaisuus

                  a)

                  varmistetaan, että marraskuun 2017 huippukokouksessa painotutaan tulevaisuuteen, luodaan uutta dynamiikkaa ja määritellään selkeä poliittinen visio itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta pitkän aikavälin politiikkana; varmistetaan, että huippukokouksen tuloksilla tuetaan ensisijaisesti Euroopan unionin perusarvoja ja niissä kunnioitetaan erityisesti demokratiaa, ihmisoikeuksia, perusvapauksia, oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa, kansalaisoikeuksia, syrjimättömyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa, joihin itäinen kumppanuus perustuu, ja korostetaan, että kyseiset arvot ovat assosiaatiosopimusten ytimessä, sekä tunnustetaan kumppanien sitoutuminen kyseisten arvojen toteuttamiseen ja edistämiseen,

                  b)

                  vastataan kaikkien kumppanimaiden kansalaisten suuriin odotuksiin, jotka koskevat korruption kitkemistä, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa sekä oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan edistämistä; varmistetaan, että kumppanit sitoutuvat edelleen hyväksymään ja toteuttamaan täysimääräisesti oikeuslaitokseen, julkishallintoon ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyviä uudistuksia hyödyntäen asiaa koskevia etenemissuunnitelmia, joissa on selkeästi määriteltyjä tavoitteita ja määräaikoja,

                  c)

                  vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa kumppanimaissa ja sen olennaisen tärkeää asemaa itäisessä kumppanuudessa sekä välttämättömänä toimijana demokraattisessa vahvistamisprosessissa että alueellisen yhteistyön foorumina vastustamalla tinkimättömästi kaikkea lainsäädäntöä ja toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan sen oikeutettua toimintaa, ja kannustamalla sitä osallistumaan entistä enemmän kumppanuuteen liittyvien uudistusten suunnittelemiseen ja toteuttamisen valvontaan ja seurantaan sekä edistämällä julkisten elinten avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta,

                  d)

                  tuetaan vaaliuudistuksia, joilla varmistetaan, että oikeudelliset kehykset ovat kansainvälisten normien, Etyjin johtamien kansainvälisten vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten ja Venetsian komission lausuntojen mukaisia, jotka toteutetaan avoimen prosessin avulla ja joista järjestetään laaja kuuleminen ja joista vallitsee mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärrys opposition ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta vaalijärjestelmiä voidaan kehittää hallitsevia puolueita suosimatta; varmistetaan, että vaaliuudistuksia koskevaa EU:n nykyistä ehdollisuutta sovelletaan tiukasti,

                  e)

                  varmistetaan, että marraskuussa 2017 pidettävä huippukokous ottaa huomioon siihenastiset saavutukset, korostaa tarvetta noudattaa jo tehtyjä sitoumuksia ja antaa uusia virikkeitä itäisen kumppanuuden edelleen kehittämiseen, mukaan lukien konkreettisten tulosten tuottaminen kansalaisille erityisesti työllisyyden, sosiaalis-taloudellisten erojen tasaamisen, liikenteen ja yhteenliitettävyyden, energiaomavaraisuuden sekä liikkuvuuden ja koulutuksen aloilla, kun otetaan huomioon, että uusi Euroopan ulkoinen investointiohjelma on tärkeä väline tässä yhteydessä,

                  f)

                  toteutetaan toimia työttömyyden ja erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, myös sellaisilla nuorten tukitoimilla kuin EU4Youth-ohjelma, ja työmarkkinoiden kehittyvien tarpeiden mukaisiksi räätälöityjen tarvittavien taitojen kehittämiseksi, myös ammattikoulutuksella, tukemalla yrittäjyyttä, paikallista teollisuustoimintaa ja kestävää maataloutta, kehittämällä matkailua ja digitaalitaloutta sekä rakentamalla julkisen ja yksityisen palvelusektorin, muun muassa terveys- ja sosiaalialan, ja matkailun sosiaalista infrastruktuuria,

                  g)

                  edistetään ja tuetaan aktiivisesti syrjinnän vastaisten toimintalinjojen täytäntöönpanoa kaikilla yhteiskunnan aloilla; varmistetaan sukupuolten tasa-arvo julkisen vallan toimissa ja naisten työllistettävyyden ja yrittäjyyden tukeminen sekä politiikan jatkuvuus vuodeksi 2020 asetetun tavoitteen jälkeen,

                  h)

                  tehdään yhteistyötä liikkuvuuden lisäämiseksi EU:n ja kumppanimaiden välillä; tuetaan Moldovaa, Georgiaa ja Ukrainaa viisumivapaussopimuksen täytäntöönpanossa ja varmistetaan, että keskeyttämismekanismia ei käytetä tulevaisuudessa, erityisesti tiiviillä poliisi- ja tulliyhteistyöllä turvallisuusuhkien, rikollisuuden ja oleskeluajan ylitysten torjumiseksi; käynnistetään viisumivapautta koskeva vuoropuhelu Armenian kanssa, kannustetaan Azerbaidžania etenemään viisumihelpotus- ja takaisinottosopimusten täytäntöönpanossa, niin että viisumivapautta koskeva vuoropuhelu voidaan aloittaa tulevaisuudessa, ja saatetaan päätökseen viisumihelpotus- ja takaisinottosopimuksia koskevat neuvottelut Valko-Venäjän kanssa sen kansalaisten edun vuoksi, jos nämä maat edistyvät huomattavasti perusarvojen alalla ja täyttävät viisumivapautta koskevien toimintasuunnitelmien täsmälliset ehdot,

                  i)

                  lisätään edelleen tiiviin yhteistyön mahdollisuuksia koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin aloilla, erityisesti helpottamalla osallistumista sellaisiin ohjelmiin kuin Erasmus+, Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen ja EU4Innovation sekä Euroopan investointipankkiryhmän lainatakuilla osana sen InnovFin-ohjelmaa; annetaan tukea koulutusalan uudistuksiin ja paneudutaan tutkimuksen ja innovoinnin kuilun kaventamiseen,

                  j)

                  varmistetaan, että marraskuussa 2017 pidettävän huippukokouksen tuloksilla lisätään myös entistä enemmän kestävään talouskasvuun, nykyisten alojen nykyaikaistamiseen, kauppaan ja investointeihin liittyviä mahdollisuuksia, myös rajatylittävän yhteistyön mahdollisuuksia alueiden sisällä ja erityisesti yrittäjyyden ja pk-yritysten osalta,

                  k)

                  vaaditaan tarkistettua EU:n tukea assosiaatio-ohjelmille ja niihin liittyville rakenneuudistuksille, erityisesti niille, joilla parannetaan kilpailukykyä, liiketoimintaympäristöä ja pääsyä rahoituslähteisiin, myös EU4Business-aloitteen kautta; seurataan tiiviisti pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden täytäntöönpanoa sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän polkumyynnin välttämiseksi; laaditaan pk-yrityksille kohdennettua tukea, jolla autetaan niitä hyödyntämään täysimääräisesti pitkälle meneviä ja laaja-alaisia vapaakauppa-alueita; edistetään ja tuetaan talousjärjestelmän aitoa uudistusta, jonka tarkoituksena on lopettaa asteittain monopolit ja rajoittaa oligarkkien valtaa ottamalla käyttöön asianmukaiset lait ja tekemällä merkittävä pankki- ja rahoitusalan uudistus, jonka tarkoituksena on torjua rahanpesua ja veropetoksia,

                  l)

                  tuetaan tarvittavan liikenne- ja yhteysinfrastruktuurin kehittämistä, myös TEN-T-runkoverkkoa koskevalla kunnianhimoisella investointiohjelmalla, ja edistetään myös alueiden sisäistä kauppaa; tuetaan infrastruktuurihankkeita, joilla luodaan uusia kaupankäyntimahdollisuuksia ja lisätään viestintää ja vaihtoja EU:n ja kumppanimaiden välillä sekä kumppanien kesken,

                  m)

                  parannetaan energiaomavaraisuutta ja -tehokkuutta erityisillä investoinneilla ja monipuolistamalla energialähteitä, erityisesti uusiutuvien energialähteiden saralla ja vähentämällä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, vahvistamalla yhteistyötä kaikilla EU:n energiaunionin painopistealoilla ja yhdentämällä kumppanien energiamarkkinat EU:n energiamarkkinoihin kiinnittäen erityistä huomiota yhteenliitettävyyteen ja infrastruktuuriin; varmistetaan, että kaikki alueen uusien putkistoinfrastruktuurien offshore- ja onshore-osat, mukaan lukien Nord Stream 2 -kaasuputki, ovat täysin unionin lainsäädännön ja energiaunionia koskevan strategian mukaisia ja etteivät ne vesitä alueellista energiaturvallisuutta; työskennellään itäisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan tukea kotitalouksia, joihin energian hintojen kasvu vaikuttaa eniten,

                  n)

                  varmistetaan ydinturvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevien kansainvälisten sopimusten ja velvoitteiden täysimääräinen noudattaminen; tehostetaan toimia ilmastonmuutosta koskevien sitoumusten noudattamiseksi, mukaan lukien yleinen valistus ja Armenian ja Ukrainan vanhentuneiden voimaloiden vaiheittainen ja kestävä käytöstä poistaminen; seurataan tiiviisti uusien hankkeiden, kuten Valko-Venäjän Ostrovetsin ydinvoimalan, edistymistä,

                  o)

                  varmistetaan, että marraskuussa 2017 pidettävässä huippukokouksessa käsitellään myös turvallisuusuhkia ja konflikteja, jotka vaikuttavat kumppanien ja koko alueen itsenäisyyteen, suvereniteettiin, alueelliseen koskemattomuuteen, ihmisen perusoikeuksiin sekä poliittiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen vakauteen ja kehitykseen,

                  p)

                  sitoudutaan yhtenäisyyteen EU:n jäsenvaltioiden painostaessa yhdessä Venäjää, jonka sotilaallinen läsnäolo on kuitenkin voimistunut viime vuosina, erityisesti tehostetuilla ja kohdennetuilla rajoittavilla toimenpiteillä, Ukrainan konfliktin ratkaisemiseen panemalla Minskin sopimukset kokonaisuudessaan ja aidosti täytäntöön ja jatkamalla Etyjin seurantatehtäviä, Venäjän ja Georgian välisen konfliktin ratkaisemiseen Geneven kansainvälisten keskustelujen konkreettisten tulosten nojalla ja siten, että Venäjä panee täysimääräisesti täytäntöön vuoden 2008 tulitaukosopimuksen, Ukrainan täyden suvereniteetin palauttamiseen Krimillä, Georgian täyden suvereniteetin palauttamiseen sen Abhasian ja Etelä-Ossetian miehitetyillä alueilla, Moldovan täyden suvereniteetin palauttamiseen Transnistriassa, Itä-Ukrainan vaarallisen ekologisen tilanteen asianmukaiseen huomioon ottamiseen, kumppanien sietokyvyn vahvistamiseen sekä valtion tukemien murhien, kybersodankäynnin, disinformaation ja muunlaisen vakauden horjuttamisen muodostamien uhkien lopettamiseen,

                  q)

                  korostetaan, ettei voida hyväksyä minkään itäisen kumppanin osallistumista EU:ta ja/tai sen kumppaneita vastaan tähdättyihin sotilasharjoituksiin, kuten Venäjän johtamaan Zapad 2017 -harjoitukseen Valko-Venäjällä; varmistetaan, ettei mikään kumppani osallistu enää jatkossa tällaisiin harjoituksiin,

                  r)

                  vaaditaan Armenian ja Azerbaidžanin joukkoja lopettamaan välittömästi sotatoimet, joissa menehtyy tarpeettomasti siviilejä ja sotilaita ja jotka haittaavat sosioekonomista kehitystä; vahvistetaan tukea Etyjin Minskin ryhmän puheenjohtajien pyrkimyksille ratkaista Vuoristo-Karabahin konflikti ja heidän vuonna 2009 esittämilleen perusperiaatteille, joihin kuuluvat alueellinen koskemattomuus, itsemääräämisoikeus ja voimankäytöstä pidättyminen; kehotetaan Armeniaa ja Azerbaidžania käynnistämään neuvottelut uudelleen vilpittömin mielin ja soveltamaan kyseisiä periaatteita ratkaistaessa konfliktia, joka ei ole ratkaistavissa sotilaallista voimaa käyttämällä; kehotetaan Armenian ja Azerbaidžanin hallituksia käymään korkean tason neuvotteluja ja sitoutumaan aidon luottamuksen rakentamista koskeviin toimenpiteisiin ja vuoropuheluun Armenian ja Azerbaidžanin kansalaisyhteiskuntien välillä; asetetaan EU:n ja kummankin osapuolen välisten uusien sopimusten ratifioinnin ehdoksi vahva sitoutuminen konfliktin ratkaisemiseen ja konkreettinen edistyminen siinä muun muassa ylläpitämällä aselepoa ja tukemalla vuoden 2009 perusperiaatteiden noudattamista,

                  s)

                  vaaditaan edelleen tukea EU:n ja Etyjin valtuuskuntien työlle Georgiassa, Moldovassa ja Itä-Ukrainassa välttämättöminä operaatioina, joilla varmistetaan ennen kaikkea rauha ja turvallisuus maiden kansalaisten edun vuoksi; varmistetaan näiden valtuuskuntien valtuuksien tehokas täytäntöönpano ja vaaditaan Venäjää takaamaan niille esteetön pääsy; harkitaan aseistettujen Etyjin poliisijoukkojen konfliktialueelle lähettämisen tukemista; pohditaan yhdessä kumppanimaiden kanssa mahdollisuutta vahvistaa EU:n roolia kyseisten konfliktien ratkaisemisessa, myös käynnistämällä täysimittaisia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioita, joilla edistetään turvallisuutta ja vakautta,

                  t)

                  kehotetaan EU:n kumppaneita tekemään täysipainoista yhteistyötä EU:n kanssa reagoitaessa eri haasteisiin, kuten laittomaan muuttoliikkeeseen, terrorismiin, kyberrikollisuuteen, ihmiskauppaan, salakuljetukseen ja laittomaan kauppaan,

                  u)

                  harkitaan itäisen kumppanuuden puitteissa sellaisille assosioituneille maille, jotka ovat edistyneet merkittävästi assosiaatiosopimuksiin / pitkälle meneviin ja laaja-alaisiin vapaakauppa-alueisiin liittyvien uudistusten täytäntöönpanossa, houkuttelevaa pidemmän aikavälin EaP+-mallia, joka voisi loppujen lopuksi johtaa tulliliittoon ja Schengen-alueeseen liittymiseen, entistä parempaan pääsyyn EU:n sisämarkkinoille, liittymiseen EU:n liikenneverkkoihin, teollisuuskumppanuuksiin, osallistumiseen muihin EU:n ohjelmiin ja virastoihin, yhteistyön lisäämiseen YTPP:n alalla sekä välittömiin toimenpiteisiin, kuten uusiin yksipuolisiin tullietuuksiin, konkreettisen aikataulun vahvistamiseen kumppanien ja EU:n välisten verkkovierailumaksujen poistamiselle ja nopean laajakaistan kehittämiseen; avataan EaP+-malli muille itäisen kumppanuuden maille, kun ne ovat valmiita entistä vahvempiin sitoumuksiin ja kun ne ovat myös edistyneet merkittävästi keskinäisesti sovittujen uudistusten toteuttamisessa,

                  v)

                  harkitaan assosioitumattomille maille uusia keinoja kansalaisyhteiskunnan, yritysten, akateemisen yhteisön, riippumattomien tiedotusvälineiden ja nuorten tukemiseksi, myös lisärahoituksen ja liikkuvuuskumppanuuksien avulla,

                  w)

                  varmistetaan, että yhteiset tavoitteet koskevat kummassakin tapauksessa tarvittaessa keskipitkää ja pitkää aikaväliä ja kannustavat joitakin kumppanimaita siirtymään vaalikausia koskevasta ajattelutavasta strategisiin visioihin,

            Itäisen kumppanuuden täytäntöönpano

                  x)

                  muistutetaan eriyttämisperiaatteesta ja siitä, että EU:n kanssa tehtävän yhteistyön laajuus ja syvyys määräytyvät EU:n ja kumppanien tavoitteiden sekä uudistusten vauhdin ja laadun mukaan ja että ne arvioidaan niiden täysimääräisen ja tehokkaan täytäntöönpanon perusteella, erityisesti demokratian, ihmisoikeuksien, perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan saralla,

                  y)

                  korostetaan, että itäisellä kumppanuudella pyritään luomaan tarvittavat edellytykset tiiviille poliittiselle assosiaatiolle ja taloudelliselle yhdentymiselle, mukaan luettuna osallistuminen EU:n ohjelmiin; toistetaan, että assosiaatiosopimukset Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa eivät ole lopullinen tavoite niiden suhteissa EU:hun; arvostetaan jälleen kerran näiden maiden Eurooppaan suuntautuvia pyrkimyksiä; todetaan, että SEU:n 49 artiklan nojalla ja 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen mukaisesti jokainen Euroopan valtio voi hakea unionin jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta; kehotetaan tässä yhteydessä jäsenvaltioita sopimaan kunnianhimoisesta julistuksesta vuoden 2017 huippukokouksessa, jossa asetetaan asiaa koskevia pitkän aikavälin tavoitteita,

                  z)

                  kehotetaan Georgiaa, Moldovaa ja Ukrainaa keskittymään assosiaatio-ohjelmien täysimääräiseen täytäntöönpanoon assosiaatiosopimusten kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja osallistumaan myös yhteisiin keskusteluihin assosiaatiosopimuksiin / pitkälle meneviin ja laaja-alaisiin vapaakauppa-alueisiin liittyvien uudistusten etenemisestä, mahdollisuuksista ja haasteista; muistutetaan, että edellä mainittujen uudistusten tehokas täytäntöönpano on tärkeää maiden tulevan vakauden ja kehityksen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin kannalta; vahvistetaan, että suhteiden syventäminen EaP+-mallissa sekä mikä tahansa mahdollisuus EU:n jäsenyyteen edellyttää konkreettista edistymistä kyseisten uudistusten täytäntöönpanossa, erityisesti oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja hyvän hallintotavan osalta,

                  aa)

                  varmistetaan, että nykyisen ja korkeamman tasoiseen yhteistyöhön ja kumppaneille annettavaan tukeen liittyy aina tiukkoja ehtoja, joita myös noudatetaan; korostetaan, että EU:n kumppaneilleen antaman taloudellisen tuen ehtona ovat konkreettiset uudistukset ja niiden tehokas toteuttaminen ja että EU:n kannustinpohjainen lähestymistapa hyödyttää edelleen niitä kumppaneita, jotka toteuttavat eniten kunnianhimoisia uudistuksia; kannustetaan avustusten maksamiseen pienemmissä erissä, jotta EU voi reagoida paremmin odottamattomiin kriiseihin tai uudistusten puuttumiseen; korostetaan erityisesti sitä, että laaja-alaista sopimusta ei ratifioida sellaisen maan kanssa, joka ei pitäydy EU:n arvoissa tai joka ei pane täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuja tai joka häiritsee, pelottelee tai vainoaa ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisjärjestöjä ja toimittajia; korostetaan myös, että on täytettävä selvät edellytykset ennen uuden viisumivapautta koskevan vuoropuhelun käynnistämistä ja päätökseen saattamista; muistutetaan, että aiemmista saavutuksista perääntyminen johtaa järjestelmällisesti sopimusten soveltamisen keskeyttämiseen, mukaan luettuina viisumivapaus ja EU:n rahoitus,

                  ab)

                  tuetaan itäisen kumppanuuden monenvälistä ulottuvuutta keinona lisätä monenvälistä luottamusta etenkin konfliktialueilla, luoda mahdollisuuksia alueelliselle yhteistyölle, muun muassa kansainvälisten kansalaisjärjestöfoorumien, alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyön ja rajat ylittävien hankkeiden avulla, kuten ihmisten välisiä yhteyksiä kehittävissä ohjelmissa, joihin kuuluu kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja nuorempi sukupolvi muutosvoimina,

                  ac)

                  korostetaan itäiseen kumppanuuteen liittyvän viestintäpolitiikan merkitystä johdonmukaisesti ja tehokkaasti sekä sisäisesti ja ulkoisesti ja toteutetaan kullekin alueelle mukautettuja viestintätoimia, joilla pyritään erityisesti korjaamaan nykyinen puutteellinen tietämys EU:sta ja sen suhteista kumppaneihinsa; annetaan tunnustusta East Stratcom -työryhmän tähän mennessä tekemälle erinomaiselle työlle ja tuetaan sen toimia lisärahoituksella; käsitellään itäisen kumppanuuden konkreettisia hyötyjä ja tavoitteita koskevaan parempaan tiedotukseen liittyvää haastetta ja torjutaan disinformaatiota helposti saatavilla, tosiasioihin perustuvilla ja laadukkailla tiedoilla kaikilla kumppanimaiden kielillä ja varmistetaan sananvapauden täysimääräinen noudattaminen,

                  ad)

                  vaaditaan, että EU:n tuki mukautetaan vastaamaan yhteistä kunnianhimon tasoa kunkin kumppanin kanssa tehtävässä yhteistyössä ”enemmällä enemmän”- ja ”vähemmällä vähemmän” -periaatteiden mukaisesti; kehotetaan erityisesti EU:ta mukauttamaan rahoitusvälineitä, kuten Euroopan naapuruusvälinettä ja Euroopan kestävän kehityksen rahastoa, toimintapolitiikan tehtäviin ja täytäntöönpanostrategioihin, erityisesti sen vuotuisissa ja monivuotisissa talousarviomenettelyissä,

                  ae)

                  suhtaudutaan myönteisesti komission ehdotuksiin makrotaloudellisen avun antamisesta kumppaneille niihin liittyvien tiukkojen ehtojen mukaisesti, mikä koskee erityisesti oikeusvaltioperiaatteen noudattamista (mukaan luettuna riippumaton oikeuslaitos ja parlamentaarinen monipuoluejärjestelmä), hyvän hallintotavan varmistamista (mukaan luettuna tehokas korruption torjunta) ja ihmisoikeuksien puolustamista ja tiedotusvälineiden vapautta; annetaan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtainen kirjallinen kertomus kuuden kuukauden välein näillä kolmella alalla saavutetusta edistyksestä kumppanimaissa, jotka saavat jo tällaista apua; kehotetaan komissiota laatimaan uusia makrotaloudellisen avun ohjelmia kumppanimaille, jotka ovat toteuttaneet aiempia ohjelmia menestyksekkäästi, soveltamaan kyseisiä ehtoja järjestelmällisesti tulevissa tällaista apua koskevissa ehdotuksissa ja varmistamaan, että niitä sovelletaan tinkimättömästi, erityisesti Moldovan tapauksessa,

                  af)

                  pyydetään komissiota, Euroopan investointipankkia ja muita monenvälisiä rahoituslaitoksia pyrkimään Euroopan investointisuunnitelman ja kohdennetun tukimekanismin menestyksekkääseen toteuttamiseen niitä itäisen kumppanuuden maita varten, jotka ovat sitoutuneet assosiaatiosopimusten toteuttamiseen; pyydetään perustamaan Ukrainaa, Georgiaa ja Moldovaa varten erityisrahasto, joka perustuu monenvälisten välineiden parhaisiin käytäntöihin, ja korostetaan, että kyseisen erityisrahaston olisi keskityttävä yksityisiin ja julkisiin investointeihin, joita tehdään erityisesti sosiaaliseen ja taloudelliseen infrastruktuuriin ja investointien vastaanottokyvyn parantamiseksi, sekä kansainvälisten rahoituslaitosten ja avunantajien tuen koordinointiin kentällä; harkitaan Ukrainaa koskevaa avunantajakonferenssia, jossa tuettaisiin idän konfliktista ja Krimin Venäjään liittämisestä aiheutuneita humanitaarisia tarpeita; varmistetaan, että kaikkia näiden rahastojen käyttöä valvotaan tiukasti, jotta voidaan ehkäistä kaikki väärinkäytökset,

                  ag)

                  toistetaan voimakas tuki parlamentaariselle panokselle itäistä kumppanuutta koskevaan politiikkaan ja sen seurantaan, etenkin kun on kyse tämän politiikan vaikutuksista kansalaisten arkeen; vahvistetaan tässä yhteydessä Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa itäisen kumppanuuden uudessa monenvälisessä rakenteessa sekä parlamentaaristen assosiaatio- tai yhteistyövaliokuntien asemaa assosiaatio- tai yhteistyöneuvostoissa; suhtaudutaan myönteisesti parhaillaan toteutettaviin kattavan demokratian tukemisen toimintamallin ohjelmiin; kehotetaan kumppanimaiden parlamenttien jäseniä tekemään yhteistyötä täytäntöönpanon valvomiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi; vauhditetaan itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin osallistumista tähän prosessiin,

                  ah)

                  otetaan huomioon parlamentin päätös lisätä itäisen kumppanuuden maiden kanssa tehtyjen kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanon seurantaa ja tässä yhteydessä annetun EU:n tuen valvontaa; vastataan parlamentin kumppaneille ja komissiolle esittämään kehotukseen lisätä kaikkien EU:n rahoituksen saajien avoimuutta; kehotetaan komissiota ja ulkosuhdehallintoa toimittamaan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtainen kirjallinen kertomus kyseisten sopimusten täytäntöönpanosta kuuden kuukauden välein,

                  ai)

                  otetaan huomioon parlamentin päätös lisätä itäisen kumppanuuden maiden kanssa tehtäviä tulevia kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen valvontaa; kehotetaan neuvostoa toimittamaan parlamentille viipymättä kaikki tarvittavat neuvotteluohjeet asiaa koskevan toimielinten sopimuksen (9) mukaisesti; suhtaudutaan myönteisesti komission ja ulkosuhdehallinnon tehokkaaseen yhteistyöhön parlamentin kanssa kyseisistä neuvotteluista tiedottamisessa, mutta kehotetaan niitä toimittamaan viipymättä myös neuvottelutekstien luonnokset ja parafoidut sopimukset asiaa koskevan puitesopimuksen (10) mukaisesti;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä tiedoksi Etelä-Kaukasiaan ja Georgian kriisiä varten nimitetylle EU:n erityisedustajalle, Etyjin parlamentaariselle yleiskokoukselle, Euroopan neuvoston parlamentaariselle yleiskokoukselle sekä itäisen kumppanuuden maiden hallituksille ja parlamenteille.

         (1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0267.

         (3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0126.

         (4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0456.

         (5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0089.

         (6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0487.

         (7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0018.

         (8)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 110.

         (9)  EUVL C 95, 1.4.2014, s. 1.

         (10)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 28 päivänä joulukuuta 2017, osingonjakopolitiikasta (EKP/2017/44)

text:
               11.1.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 8/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 28 päivänä joulukuuta 2017,
   osingonjakopolitiikasta
   (EKP/2017/44)
   (2018/C 8/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 6 kohdan ja 132 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 34 artiklan,
   ottaa huomioon luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17), (2)

   sekä katsoo seuraavaa:
   Luottolaitosten on valmistauduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (3) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (4) oikea-aikaiseen ja täysimääräiseen soveltamiseen haastavassa makrotalous- ja rahoitusympäristössä, joka luo paineita luottolaitosten kannattavuudelle ja tämän seurauksena niiden kyvylle vahvistaa pääomapohjaansa. On lisäksi todettava, että vaikka luottolaitosten on rahoitettava taloutta, varovainen jakopolitiikka on osa tarkoituksenmukaista riskienhallintajärjestelmää ja vakaata pankkijärjestelmää. Olisi sovellettava menetelmää, joka vahvistettiin Euroopan keskuspankin suosituksessa EKP/2016/44 (5),
   ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   I.

               1.

               Luottolaitosten osingonjakopolitiikan tulisi perustua konservatiivisiin ja varovaisiin oletuksiin siten, että luottolaitokset täyttävät sovellettavat vakavaraisuusvaatimukset sekä vakavaraisuuden arviointiprosessin (SREP) tulokset mahdollisen osingonjaon jälkeen.

                           (a)

                           Luottolaitosten on kaikissa olosuhteissa täytettävä sovellettavat vähimmäisvakavaraisuusvaatimukset (pilari 1:n vaatimukset). Näitä ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan mukaisesti 4,5 prosentin ydinpääoman (CET1) osuus, 6 prosentin ensisijaisen pääoman (T1) osuus ja 8 prosentin kokonaispääomaosuus.

                           (b)

                           Luottolaitosten on lisäksi kaikissa olosuhteissa täytettävä vakavaraisuusvaatimukset, jotka on asetettu SREP:in seurauksena asetuksen (EU) N:o 1024/2013 16 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisella päätöksellä ja jotka ovat pilari 1:n vaatimuksia tiukemmat (pilari 2:n vaatimukset).

                           (c)

                           Luottolaitosten on myös täytettävä direktiivin 2013/36/EU 128 6 kohdassa tarkoitetun yhteenlasketun puskurivaatimuksen.

                           (d)

                           Luottolaitosten on myös täytettävä täysiin vaatimuksiin perustuva (6) ydinpääoman (CET1) osuus, ensisijaisen pääoman (T1) osuus sekä kokonaisuuspääomaosuus sovellettavaan määräpäivään mennessä. Tällä tarkoitetaan edellä mainittujen osuuksien sekä direktiivin 2013/36/EU 128 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhteenlasketun puskurivaatimuksen täysimääräistä soveltamista siirtymäsäännösten soveltamisajan päättymisen jälkeen. Siirtymäsäännökset vahvistetaan direktiivin 2013/36/EU XI osastossa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 10 osassa.

                     Näiden vaatimusten on täytyttävä sekä konsolidoidulla tasolla että yksittäisen laitoksen tasolla paitsi jos vakavaraisuusvaatimuksia ei sovelleta yksittäisen laitoksen tasolla asetuksen (EU) N:o 575/2013 7 ja 10 artiklassa säädetyn mukaisesti.

               2.

               Ottaen huomioon, että luottolaitokset maksavat tilikauden 2017 osingot (7) vuoden 2018 aikana, EKP suosittaa seuraavaa:

                           (a)

                           Ryhmä 1: Luottolaitosten, jotka i) täyttävät 1 kohdan a, b ja c alakohdassa kuvatut sovellettavat pääomavaatimukset ja ii) ovat jo saavuttaneet 1 kohdan d alakohdassa kuvatut täysiin vaatimuksiin perustuvat osuudet 31 päivänä joulukuuta 2017, olisi jaettava nettovoittonsa osinkoina varovaisuutta noudattaen siten, että ne pystyvät jatkuvasti täyttämään kaikki vaatimukset ja SREP:in tulokset siinäkin tapauksessa, että taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset heikentyvät;

                           (b)

                           Ryhmä 2: Luottolaitosten, jotka täyttävät 1 kohdan a, b ja c alakohdassa kuvatut sovellettavat pääomavaatimukset 31 päivänä joulukuuta 2017 mutta jotka eivät vielä ole saavuttaneet 1 kohdan d alakohdassa kuvattuja täysiin vaatimuksiin perustuvia osuuksia 31 päivänä joulukuuta 2017, olisi jaettava nettovoittonsa osinkoina varovaisuutta noudattaen siten, että ne pystyvät jatkuvasti täyttämään kaikki vaatimukset ja SREP:in tulokset siinäkin tapauksessa, että taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset heikentyvät. Niiden olisi lisäksi lähtökohtaisesti maksettava osinkoja vain siinä määrin kuin voidaan varmistaa vähintäänkin lineaarinen (8) kehitys 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja täysiin vaatimuksiin ja SREP:in tuloksiin perustuvia pääomavaatimuksia kohti.

                           (c)

                           Ryhmä 3: Luottolaitosten, jotka eivät noudata 1 kohdan a, b tai c alakohdassa mainittuja vaatimuksia, ei lähtökohtaisesti pidä jakaa osinkoja.

                     Luottolaitosten, jotka eivät ne voi noudattaa tätä suositusta, koska ne katsovat, että niiden on lain mukaan maksettava osinkoja, olisi otettava viipymättä yhteyttä yhteiseen valvontaryhmäänsä.
               Edellä 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen ryhmään 1, 2 tai 3 kuuluvien luottolaitosten odotetaan noudatettavan myös pilari 2:n mukaista pääomaohjeistusta. Vaaditun pääoman (9) odotetaan pysyvän yleisesti ottaen vakaana, edellyttäen että muut relevantit seikat pysyvät entisellään. Jos luottolaitos toimii tai sen odotetaan toimivan pilari 2:n mukaisen pääomaohjeistuksen alittavalla tasolla, sen olisi välittömästi otettava yhteyttä yhteiseen valvontaryhmäänsä. EKP arvioi laitoksen pääoman tason laskun tai odotetun laskun taustalla olevat syyt, ja harkitsee ryhtymistä asianmukaisiin ja suhteellisuusperiaatteen mukaisiin laitoskohtaisiin toimiin.

         II.
   Tämä suositus on osoitettu asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 16 ja 22 kohdassa tarkoitetuille merkittäville valvottaville yhteisölle ja merkittäville valvottaville ryhmittymille.
   III.
   Tämä suositus on niin ikään osoitettu kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja nimetyille viranomaisille, kun on kyse asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 7 ja 23 kohdassa tarkoitetuista vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä ja vähemmän merkittävistä valvottavista ryhmittymistä. Kansallisten toimivaltaisten ja nimettyjen viranomaisten odotetaan soveltavan tätä suositusta edellä mainittuihin yhteisöihin ja ryhmittymiin sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista (10).

      Annettu Frankfurt am Mainissa 28 päivänä joulukuuta 2017.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI

      (1)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1.

      (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

      (5)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2016/44, annettu 13 päivänä joulukuuta 2016, osingonjakopolitiikasta (EUVL C 481, 23.12.2016, s. 1).

      (6)  Kaikki puskurit täysiin vaatimuksiin perustuvalla tasolla..

      (7)  Luottolaitosten oikeudellinen muoto voi vaihdella; ne voivat olla esim. listattuja yhtiöitä tai muita kuin osakeyhtiöitä, kuten keskinäisiä yhtiöitä, osuuskuntia tai säästöpankkeja. Termillä ”osinko” viitataan tässä suosituksessa kaikentyyppisiin rahasuorituksiin, jotka edellyttävät ylimmän päättävän elimen hyväksyntää.

      (8)  Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että 31.12.2014 alkavalla nelivuotiskaudella luottolaitosten olisi lähtökohtaisesti säilytettävä vähintään 25 prosenttia vuodessa 1 kohdan d alakohdassa mainitun täysiin vaatimuksiin perustuvan ydinpääoman osuutensa, ensisijaisen pääoman osuutensa ja kokonaispääomaosuutensa vajeesta.

      (9)  Vaaditulla pääomalla tarkoitetaan pilari 1:n plus pilari 2:n vaatimuksia plus yleistä pääomapuskuria plus pilari 2:n mukaista pääomaohjeistusta. Yleisen pääomapuskurin asteittaiseen käyttöönottoon katsomatta luottolaitosten olisi valmistauduttava siihen, että niille annetaan tulevaisuudessa myös pilari 2:n mukaista positiivista pääomaohjeistusta.

      (10)  Jos suositusta sovelletaan vähemmän merkittäviin valvottaviin yhteisöihin ja vähemmän merkittäviin valvottaviin ryhmittymiin, jotka katsovat, etteivät ne voi noudattaa tätä suositusta, koska niiden näkemyksen mukaan niiden on lain mukaan maksettava osinkoja, niiden olisi otettava viipymättä yhteyttä kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Romanian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/98

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Romanian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/22)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsovat seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Romaniaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (2) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Romania toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 10 päivänä toukokuuta 2018 ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 14 päivänä toukokuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä on 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuu tämän jälkeen asteittain siten, että se on 1,45 prosenttia vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei odoteta saavutettavan viimeistään vuonna 2021 eli ohjelmakauden loppuun mennessä. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan – 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen odotetaan jäävän alle 40 prosentin vuoteen 2021 asti. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Lisäksi toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, ei ole riittävästi täsmennetty.

                  (6)

                  Neuvosto päätti 16 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 121 artiklan 4 kohdan nojalla, että Romania poikkesi merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2016. Tämän havaitun merkittävän poikkeaman johdosta neuvosto suositteli 16 päivänä kesäkuuta 2017 Romanialle tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu (4) on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2017. Tämä vastaisi 0,5 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi 5 päivänä joulukuuta 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 16 päivänä kesäkuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta ja antoi tarkistetun suosituksen. Neuvosto pyysi uudessa suosituksessa Romaniaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,3 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto (5) totesi 22 päivänä kesäkuuta 2018, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen johdosta. Lisäksi vuoden 2017 toteutumatietojen perusteella katsottiin, että Romania poikkesi vuonna 2017 suositellusta sopeutuksesta merkittävästi.
                  Komissio antoi Romanialle SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1466/97 10 artiklan 2 kohdan nojalla 23 päivänä toukokuuta 2018 varoituksen sillä perusteella, että maa on poikennut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuraltaan vuonna 2017. Neuvosto (6) antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 uuden suosituksen, jonka mukaan Romanian oli toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on vuonna 2018 enintään 3,3 prosenttia, minkä perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä suosituksesta poiketaan vuonna 2018.

                  (7)

                  Neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 2018 Romanialle suosituksen, jossa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan vuonna 2019. Lisäksi komission kevään 2018 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen odotettiin olevan 3,4 prosenttia vuonna 2018 ja 3,8 prosenttia vuonna 2019. Tämä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi voimakkaasti heikkenevien julkisen talouden näkymien perusteella, että vuonna 2018 tarvitaan merkittäviä lisätoimia vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi Romanialle 22 päivänä kesäkuuta 2018 osoitetun suosituksen mukaisesti, jotta merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta voitaisiin korjata.

                  (8)

                  Romanian talousarvion suunnittelussa jätetään säännöllisesti huomiotta julkisen talouden kehyksen rajoitteet, vaikka finanssipolitiikan olisi tarpeen olla vastuullista. Finanssipoliittinen sopimus saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä Romanian finanssipoliittista vastuuta koskevalla lailla. Sen säännöt on laadittu hyvin, mutta ne sivuutetaan tällä hetkellä käytännössä. Rakenteellinen alijäämä oli vuonna 2016 yli keskipitkän aikavälin tavoitteen, eli Romania rikkoi alijäämäsääntöä. Sekä vuonna 2017 että vuonna 2018 talousarvion tavoitteena on ollut julkisen talouden alijäämä, joka on lähes 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä osoittaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenevän säännön vastaisesti. Kummassakaan vuonna 2017 annetussa lisätalousarviossa ei noudatettu sääntöjä, joilla kielletään julkisen talouden alijäämän ja perusalijäämän enimmäismäärien korotukset sekä henkilöstömenojen ja julkisten menojen kokonaismäärän korotukset meneillään olevan varainhoitovuoden aikana. Lisäksi aiempien vuosien tapaan finanssipoliittinen strategia toimitettiin parlamentille vuonna 2017 paljon lakisääteisen määräajan jälkeen, eikä se näin ollen tarjonnut pidemmän aikavälin perspektiiviä talousarvion suunnitteluun.

                  (9)

                  Verosäännösten noudattaminen on edelleen vähäistä erityisesti arvonlisäveron osalta. Romania on edistynyt viime vuoden aikana vain vähän verosäännösten noudattamisen ja veronkannon vahvistamista koskevien toistuvien maakohtaisten suositusten toteuttamisessa. Arvonlisäverosta teoreettisesti odotetun ja tosiasiallisesti saadun tulon välinen ero on edelleen hyvin suuri. Viranomaiset ottivat verosäännösten noudattamisen parantamiseksi käyttöön mahdollisuuden suorittaa maksu erissä. Tämä on vapaaehtoista lukuun ottamatta maksukyvyttömiä yrityksiä ja veronmaksajia, joilla on merkittävästi maksamattomia arvonlisäverosta muodostuvia verovelkoja. Toimenpide ei kuitenkaan ole johtanut merkittäviin tuloksiin. Veroviranomaisen tietoteknisiin järjestelmiin liitettyjen sähkökäyttöisten kassakoneiden käyttöönotto on edelleen kesken.

                  (10)

                  Finanssisektorin terveys on parantunut edelleen, mutta eräät seikat edellyttävät seurantaa. Pankkisektori on hyvin pääomitettu ja omaisuuserien laatu parantunut. Useat lainsäädäntöaloitteet edellyttävät kuitenkin tiukkaa seurantaa, sillä on vaarana, että ne vaikuttavat haitallisesti järjestämättömien lainojen luovutukseen, luottovastuisiin ja investointeihin. Ennakkoon rahastoivien toisen pilarin eläkerahastojen maksujen vähentäminen hiljattain helpotti lyhyellä aikavälillä julkisen talouden ongelmia, mutta sillä voi olla kielteisiä vaikutuksia pääomamarkkinoiden kehittymiseen.

                  (11)

                  Työmarkkinaolosuhteet ovat kiristyneet, sillä työllisyysaste on noussut ja työvoima vähentynyt väestön ikääntymisen ja maastamuuton vuoksi. Samaan aikaan Romaniassa on merkittävästi käyttämätöntä työvoimapotentiaalia. Useilla ryhmillä, esimerkiksi nuorilla, romaneilla, pitkäaikaistyöttömillä ja vammaisilla, on vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Romania edistyi viime vuonna vain vähän maakohtaisessa suosituksessa, joka koski kohdennettujen aktivointitoimien ja integroitujen julkisten palvelujen vahvistamista siten, että keskitytään työmarkkinoilla vaikeimmin työllistyviin henkilöihin. Vaikka liikkuvuusjärjestelyjen taloudellisia kannustimia on lisätty, osallistuminen aktiiviseen työvoimapolitiikkaan on jäänyt hyvin vähäiseksi ja hallinnolliset rasitteet ovat suuria. Julkisilla työllistämisohjelmilla, joihin liittyy paikallista etua, ei ole lisätty tarkoituksenmukaista osaamista tai tuettu siirtymistä tavanomaisiin työsuhteisiin kovinkaan hyvin. Pitkäaikaistyöttömille ja sosiaaliapua saaville ei ole palveluohjausta. Yhteistyö ulkoisten palveluntarjoajien sekä julkisten työvoimapalvelujen ja sosiaali- ja opetuspalvelujen tarjoajien välillä on ollut vähäistä.

                  (12)

                  Köyhyys- ja syrjäytymisvaara on hyvin suuri. Erityisesti tämä koskee lapsiperheitä, vammaisia, romaneja ja maaseutuväestöä. Tuloerot ovat edelleen suuria ja johtuvat muun muassa vero- ja etuusjärjestelmien heikosta vaikutuksesta markkinatulojen eriarvoisuuden vähentämiseen. Sosiaalietuuksien perustana olevaa viiteindeksiä, jonka perusteella sosiaalietuudet lasketaan, ei ole päivitetty vuoden 2008 jälkeen. Vähimmäistoimeentulotukea koskevan lain oli tarkoitus tulla voimaan vuonna 2018. Se olisi parantanut sosiaaliavun kattavuutta ja riittävyyttä. Sen voimaantuloa kuitenkin lykättiin yli vuodella. Naisten alhaisempi eläkeikä johtaa vähäisempiin eläkeoikeuksiin, pahentaa vanhuusiän köyhyyttä ja lisää sukupuolten välistä työllisyyseroa.

                  (13)

                  Työmarkkinaosapuolet ovat olleet hyvin vähän mukana taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa. Niiden näkemykset jätetään usein huomiotta jopa silloin kun ne ovat kaikki samaa mieltä. Romanian keskitetyn sopimisen kehys ei ole suotuisa hyvin toimivan työmarkkinasuhteiden järjestelmän kehittymiselle. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle on tyypillistä, että keskitetty sopiminen on vähäistä erityisesti toimialatasolla, ja ammattiliittoihin ja työnantajajärjestöihin kuuluminen on harvinaista. Tehokkaamman työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun suurimpia esteitä ovat korkea edustavuuskynnys ja toimialojen epämääräiset määritelmät. Lakimuutokset kehyksen parantamiseksi ovat tähän mennessä edenneet vain vähän.

                  (14)

                  Vähimmäispalkkaa on korotettu viime vuosina useita kertoja harkinnanvaraisesti. Vähimmäisnettopalkka on noussut vuoden 2015 jälkeen yli 60 prosenttia. Vuonna 2017 noin 30 prosenttia työntekijöistä ansaitsi vähimmäispalkkaa, mikä osoittaa, että palkkajakauma on hyvin kapea. Työmarkkinaosapuolet ovat tukeneet ehdotusta vähimmäispalkan nostamisen objektiivisesta määrittelymekanismista, mutta hallitus ei ole ottanut sitä käyttöön.

                  (15)

                  Osaamistarjonta ei pysy talouden tarpeiden tahdissa. Perus- ja digitaalisten taitojen alhaisella osaamistasolla on haitallinen vaikutus kilpailukykyyn, työllistymiseen ja lähentymiseen. Aikuiskoulutukseen osallistuminen on ollut hyvin vähäistä. Käytössä ei ole mekanismia, jolla aktiivinen työvoimapolitiikka saatettaisiin vastaamaan osaamisen kysyntää. Myös valmius ennakoida tulevia tarpeita ja arvioida uuden teknologian odotettavissa olevaa vaikutusta on heikko. Ammatillinen koulutus on vaihtoehtona edelleen vasta toisella sijalla, eikä sitä ole mukautettu työmarkkinoiden tarpeisiin eikä alueellisiin tai sektorikohtaisiin erikoistumisstrategioihin.

                  (16)

                  Koulutusjärjestelmän heikko suorituskyky aiheuttaa suurta eriarvoisuutta mahdollisuuksien suhteen ja heikentää Romanian pitkän aikavälin kasvunäkymiä. Laadukkaan yleisopetuksen tarjoaminen ja mahdollistaminen on edelleen haasteellista, erityisesti romaneille ja maaseudulla asuville lapsille. Valvontamenetelmää koulujen eriytymiseen puuttumiseksi ei ole vielä kehitetty. Koulupudokkaiden osuus pienenee, mutta on edelleen suuri. Parhaillaan ollaan kehittämässä varhaisvaroitusjärjestelmää niiden lasten tunnistamiseksi, jotka ovat alttiita keskeyttämään koulunkäynnin, mutta opetuksen tasoon panostaminen on heikkoa. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu, koulu- ja korkeakouluopetuksen laadunvarmistus on haasteellista. Korkea-asteen tutkintojen määrä on hyvin pieni. Koulutukseen investoidaan verrattain vähän, ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevia kouluja ei tueta asianmukaisesti.

                  (17)

                  Väestön terveystilanne on parantunut, mutta alittaa edelleen unionin standardit. Terveydenhuoltopalvelujen saatavuus muodostaa jatkuvasti haasteen, ja sillä on kielteistä vaikutusta lasten kehitykseen, työvoiman työllistyvyyteen ja terveenä ikääntymiseen. Terveydenhuoltojärjestelmän tuloksellisuutta rajoittaa vähäinen rahoitus ja resurssien tehoton käyttö, ja lääkäreitä ja sairaanhoitajia on merkittävästi liian vähän. Pääsyä terveydenhuollon piiriin rajoittavat epävirallisten maksujen yleisyys ja pitkät välimatkat terveydenhuollon infrastruktuuriin. Romania on edistynyt jonkin verran maakohtaisessa suosituksessa kitkeä epäviralliset maksut, ja valvontamekanismia ollaan toteuttamassa, vaikka sen todellista vaikutusta ei ole vielä arvioitu. Maakohtaisessa suosituksessa, joka koskee siirtymistä avohoidon käyttöön, on toistaiseksi edistytty vain vähän. Painopisteiden jatkuva muuttuminen ja investointien huono suunnittelu haittaavat kansallisen terveydenhuoltostrategian meneillään olevaa täytäntöönpanoa.

                  (18)

                  Strateginen suunnittelu, julkinen kuulemisprosessi ja lainsäädännön vaikutusten arviointi toteutetaan edelleen heikosti suunniteltaessa, toteutettaessa ja valvottaessa politiikkatoimia. Tämä heikentää sääntelyn tasoa ja ennakoitavuutta. Lisäksi lainsäädännön, esimerkiksi verolain, jatkuva muuttaminen on taakka liiketoimintaympäristölle. Sidosryhmät ovat heikosti mukana uudistusten suunnittelemisessa ja toteuttamisessa. Aitoa vuoropuhelua käytetään harvoin, vaikka tähän on olemassa soveltuvat institutionaaliset rakenteet. Mekanismissa, jolla sidosryhmien mielipiteet otetaan huomioon julkisessa kuulemisessa, ei varmisteta niihin liittyviä asianmukaisia jatkotoimia. Tästä on esimerkkinä se, ettei työmarkkinaosapuolten hiljattain esittämää ehdotusta objektiivisen mekanismin käyttöönotosta vähimmäispalkan korotuksia varten otettu huomioon, vaikka sillä olisi edistetty maakohtaisen lausunnon toteuttamista. Julkishallinnon uudistamisessa ei saavutettu konkreettisia tuloksia. Julkishallinnon henkilöstöhallintoa koskevan lainsäädännön hyväksyminen on viivästynyt. Hallituksen pääsihteeristöllä on rajoitettu rooli politiikkatoimien suunnittelun laadunvalvonnassa.

                  (19)

                  Esimerkiksi liikenteen, jätehuollon ja jätevesialan infrastruktuurin heikko laatu rajoittaa Romanian kasvunäkymiä. Julkiset investoinnit ovat tyypillisesti tehokkuudeltaan heikkoja erityisesti hankkeiden valmistelun ja priorisoinnin osalta. Maanteiden, rautateiden ja vesiväylien infrastruktuuri on edelleen huonokuntoista, ja liikennesektorin uudistaminen etenee hyvin hitaasti. Myös jätehuoltouudistuksessa edetään hitaasti, ja kiinteän jätteen sektori ja jätevesisektori ovat haasteiden edessä. Liikenteen kokonaissuunnitelman ja kansallisen jätehuoltosuunnitelman tarkoituksena on muodostaa vakaa etenemissuunnitelma investoinneille ja lujittaa näiden sektoreiden hallintokapasiteettia, mutta hankkeiden valmistelu on tähän mennessä vastannut strategista suunnittelua vain vähän. Romania on edennyt vain vähän julkisten investointihankkeiden priorisoinnin ja valmistelun parantamista koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamisessa.

                  (20)

                  Julkisten hankintojen tehokkuus ja läpinäkyvyys on tärkeää, jos Romania haluaa puuttua keskeisiin politiikkahaasteisiin, joita ovat julkisten varojen käytön tehostaminen, korruption torjunta sekä innovoinnin ja kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen. Romania on edistynyt jonkin verran julkisia hankintoja koskevan strategian täytäntöönpanoa koskevan maakohtaisen suosituksen noudattamisessa, mutta suunnitelmaa ei ole vielä pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Samaan aikaan julkisten hankintojen tehostamisessa ja strategisen käytön lisäämisessä, tehokkaassa tarkastustoiminnassa ja petostentorjunnassa on haasteita. Toteutettujen toimenpiteiden kestävyys ja uudistusten peruuttamattomuus edellyttävät jatkuvaa seurantaa. Julkisiin hankintoihin liittyvät tehokkuus- ja läpinäkyvyyshaasteet koskevat erityisesti suuria investointeja terveydenhuollon infrastruktuureihin Iașin, Clujin ja Craiovan aluesairaaloissa.

                  (21)

                  Valtionyhtiöillä on keskeinen rooli kriittisen infrastruktuurin sektoreilla, esimerkiksi energia- ja raideliikennesektoreilla. Niiden toiminnalliset ja taloudelliset tulokset ovat kuitenkin heikommat kuin vastaavilla yksityissektorin yrityksillä. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on heikentynyt merkittävästi viime aikoina, ja vuosina 2015 ja 2016 aikaan saatu edistyminen maakohtaisten suositusten suhteen on valunut tyhjiin. Uuden lainsäädännön täytäntöönpano on ollut haparoivaa, ja lisäksi meneillään on pyrkimyksiä vapauttaa useita yrityksiä sen soveltamisalasta. Lisäksi valtionyhtiöiden taloudellisten tietojen julkaiseminen on viivästynyt. Tämän tuloksena tärkeimmät edellytykset julkisten varojen tehokkaalle käytölle heikentyvät ja liikkumavara tehdä vääristyneitä investointipäätöksiä kasvaa. Perustuslakituomioistuin kehotti helmikuussa 2018 parlamenttia poistamaan edellä mainitut vapautukset.

                  (22)

                  Koko viime vuoden ajan on tullut esiin tilanteita, joissa Romanian oikeusjärjestelmänsä uudistamisessa ja korkean tason korruption torjunnassa aikaan saama merkittävä kehityksen peruuttamattomuus ja kestävyys on asetettu kyseenalaiseksi. Oikeuslaitoksen riippumattomuus on uhattuna ja oikeudellisiin instituutioihin ja oikeudelliseen kehykseen kohdistuu paineita korruption torjumiseksi, eikä muidenkaan haasteiden suhteen ole edistytty. Vuosien 2016–2020 kansallisessa korruptiontorjuntastrategiassa kehitetään uusia toimenpiteitä korruption estämiseksi ja torjumiseksi. Sen toteuttaminen etenee teknisellä tasolla. Poliittisen tuen on kuitenkin oltava konkreettisempaa, sillä korruptio- ja hallintaongelmia on julkisella sektorilla edelleen kaikilla tasoilla ja ne ovat liiketoimintaympäristön kannalta vaikeimpia haasteita.

                  (23)

                  Komissio valvoo yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa edelleen oikeuslaitoksen uudistamista ja korruption torjuntaa Romaniassa. Tämän vuoksi näitä aloja ei käsitellä Romanian maakohtaisissa suosituksissa, mutta ne ovat tärkeitä myönteisen sosioekonomisen ympäristön kehittymiseksi maassa.

                  (24)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Romanian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Romanialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Romanian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (25)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (7) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  varmistaa, että neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamaa suositusta noudatetaan, jotta voitaisiin korjata merkittävä poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavalta sopeutusuralta; varmistaa, että julkisen talouden kehystä sovelletaan kaikilta osin; vahvistaa verosäännösten noudattamista ja veronkantoa;

                  2.

                  saattaa vähimmäistoimeentulotukea koskevan uudistuksen loppuun; parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuutta; varmistaa, että vähimmäispalkka määritellään objektiivisin kriteerein; parantaa ammattitaitojen kehittämistä ja romanien ja maaseudulla asuvien lasten pääsyä laadukkaan yleisopetuksen piiriin; parantaa pääsyä terveydenhuollon piiriin esimerkiksi siirtymällä enemmän avohoitoon;

                  3.

                  lisää päätöksenteon ennakoitavuutta valvomalla, että lainsäädännön vaikutusten arviointia käytetään järjestelmällisesti ja tehokkaasti ja että sidosryhmiä kuullaan ja ne ovat mukana uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa; parantaa suurten infrastruktuurihankkeiden valmistelua ja priorisointia ja nopeuttaa niiden toteuttamista erityisesti liikenne-, jätehuolto- ja jätevesialoilla; parantaa julkisten hankintojen läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta; vahvistaa valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (4)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (5)  Neuvoston päätös (EU) 2018/923, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, sen toteamisesta, että Romania ei ole toteuttanut 5 päivänä joulukuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia (EUVL L 164, 29.6.2018, s. 42.).

         (6)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta havaitun merkittävän poikkeaman korjaamisesta Romaniassa (EUVL C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.