Avis juridique important

|

52004SC0009

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2003-2007  /* SEK/2004/0009 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2003-2007(komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että yhtenäisvaluutan käyttöönottavien jäsenvaltioiden on toimitettava vakausohjelmat neuvostolle ja komissiolle ennen 1 päivää maaliskuuta 1999. Asetuksen 5 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin vakausohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa (entinen 109 c artikla) määrätyn komitean (1 päivästä tammikuuta 1999 talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tutkittuaan siitä lausunnon.[1]  EYVL L 209, 2.8.1997. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta Internet-sivustolta:Itävalta toimitti 30 päivänä marraskuuta 1998 ensimmäisen vakausohjelmansa, joka kattoi vuodet 1998-2002. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 18 päivänä tammikuuta 1999 [2].[2]  EYVL C 42, 17.2.1999, s. 5.Itävalta toimitti 18 päivänä marraskuuta 2003 viidennen ja uusimman tarkistetun vakausohjelmansa, joka kattaa vuodet 2003-2007. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon käytännesääntöjen [3] mukaisesti toimitetut tiedot, syksyn talousennusteet ja myöhemmät arvioinnit, suhdannekorjattujen rahoitusasemien arvioinnissa yleisesti hyväksytyt menetelmät, talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta komission 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle antamassa tiedonannossa [4]. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:[3]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.[4]  KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Tarkistettu vakausohjelma noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia tarkistettuja käytännesääntöjä. Useimpien toimenpiteiden sisältöä on kuvattu riittävän yksityiskohtaisesti. Edellisen ohjelman esittely oli kuitenkin heikkoa, eikä se ole parantunut riittävästi. Kauden 2003/2004 kaksoisbudjettiin sisältyvät toimenpiteet ovat eritoten yksityiskohtaisesti tiedossa, ja olisikin ollut toivottavaa ja täysin mahdollista sisällyttää ohjelmaan konkreettiset arviot niiden talousarviovaikutuksista. Lisäksi tarkistetussa ohjelmassa esitetyt vaihtoehtoiset kasvuskenaariot perustuvat implisiittiseen budjettijoustoon, joka vaihtelee vuosien myötä - mikä on taloudellisesti epätodennäköistä - ja eri skenaarioiden mukaan. Vaikka asiaan puututtiin edellisessä arvioinnissa, käytetyt arviointitekniikat eivät ole muuttuneet riittävästi.Ohjelmaan sisältyvät julkisen talouden ennusteet perustuvat makrotalouden skenaarioon, jonka mukaan talouden toimeliaisuus elpyy nykyisestä heikosta suhdannevaiheesta. Vuoteen 2005 ulottuvat kokonaistuotannon kasvuennusteet vastaavat komission yksiköiden syksyn 2003 ennustetta, kun taas nimellisen BKT:n kasvuvauhtia ja työllisyyttä koskevat arviot ovat tarkistetussa ohjelmassa huomattavasti optimistisempia. Kaiken kaikkiaan makrotalouden skenaario vaikuttaa tarkistetussa ohjelmassa uskottavalta, vaikkakin hieman optimistiselta. Erityisesti työllisyyden kasvun kiihtyminen 0,6 prosenttiin (EKT95-määritelmä) vuonna 2004 vaikuttaa reippaanlaiselta arviolta, kun otetaan huomioon tavanomainen viive työvoiman kysynnässä noususuhdanteen käynnistyttyä. Vaikka kokonaistuotannon kasvu vuosina 2006 ja 2007 ylittäisi potentiaalin, tuotantokuilun sulkeutuminen hitaan kasvukauden jälkeen ei vaikuta mahdottomalta, kun huomioon otetaan hiljattain tehtyjen ja edelleen käynnissä olevien rakenneuudistusten ja laajentumisen myönteinen vaikutus sekä merkittävien makrotalouden tasapainoa horjuttavien tekijöiden puuttuminen Itävallan taloudesta.Tarkistetussa vakausohjelmassa säilytetään edellisen ohjelman finanssipoliittiset tavoitteet. Koko ohjelmakauden arvioidaan jäävän alijäämäiseksi, ja kolmena vuotena viidestä alijäämän ennustetaan olevan yli 1 prosentti suhteessa BKT:hen, jolloin keskiarvoksi saadaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen koko tarkastelukaudella 2003-2007. Alijäämäennusteet perustuvat muuttumattomaan finanssipoliittiseen strategiaan. Rakenteellisten säästöjen ennakoidaan olevan huomattavia ja yhdistyvän merkittäviin veroleikkauksiin, jolloin verorasitus kevenee 43 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2006 mennessä vuoden 2001 huippuluvusta 45,4 prosenttia.Vuoden 2002 talousarviotietoihin ja kansallisen tilinpitojärjestelmän tietoihin on tehty huomattavia tarkistuksia. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni mutta jäi kuitenkin lähelle tasapainoa, vaikka aiemmat ennusteet olivat osoittaneet alijäämän huomattavaa kasvua. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuoden 2001 0,3 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen lievästi alijäämäiseksi (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ennustetun 0,6 prosentin sijaan). Alijäämän pienenemiseen 0,5 prosenttiyksiköllä ovat vaikuttaneet seuraavat kolme tekijää: julkaistujen kansallisen tilinpitojärjestelmän tietojen mukaan kokonaistuotannon kasvu ylitti vuonna 2002 huomattavasti ennusteet, minkä lisäksi tilanteeseen vaikuttavat tilastolliset seikat ja ennakoitua suurempi ylijäämä alemmilla hallintotasoilla. Komission laskema suhdannekorjattu rahoitusasema heikkeni 0,4 prosenttiyksikköä ja oli 0,1 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen.Tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden alijäämän kasvavan vuonna 2003 huomattavasti 1,3 prosenttiin. Suhdannekorjattuna tämä osoittaa alijäämän kasvavan 0,8 prosenttiyksikköä, mikä merkitsee lisäystä edellisen ohjelman 0,5 prosenttiyksikköön verrattuna. Aiempi alempi ennuste johtunee siitä, että siinä ei ole otettu huomioon kesän 2002 tulvien talousarviovaikutuksia, mutta viimeaikaisissa arvioissa kyseisiä vaikutuksia vuoden 2003 talousarvioon on tarkistettu alaspäin lähes 0,3 prosenttiyksikköä. Tämä huomioon ottaen vaikuttaisi aiheelliselta olettaa suhdannekorjatun rahoitusaseman olevan parempi, mutta tarkistetussa ohjelmassa alijäämän oletetaan kasvavan huomattavasti asiaa sen tarkemmin selittämättä. Vuoden 2003 syksyllä komission yksiköt ennakoivat alijäämän jäävän 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä olisi tavoitetta parempi tulos, ja jäävän kenties vielä pienemmäksi, kun huomioon otetaan marraskuun loppuun mennessä saatavat tiedot. Alijäämä supistuu tilapäisesti vuonna 2004, mutta sen ennustetaan kasvavan selvästi 1,5 prosenttiin vuonna 2005 merkittävien tuloveroleikkausten vuoksi. Vaikka alijäämä supistuu tämän jälkeen, julkisen talouden rahoitusasema lähenee tasapainoa vasta vuonna 2007, jolloin suhdannekorjattu alijäämä supistuu vaaditulla ½ prosenttiyksiköllä 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.Kun otetaan huomioon, että Itävallan julkisen talouden rahoitusaseman on havaittu joustavan suhteellisen vähän suhdannevaiheen mukaan, julkisen talouden pitäisi nykyisen ennusteen mukaan tarjota riittävä varmuusmarginaali ilman, että alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen tavanomaisessa suhdannetaantumassa. Talouskasvun hidastumisen riskejä näyttäisi tasapainottavan se, että vuoden 2003 rahoitusasema saattaa ylittää tavoitteen, millä on kerrannaisvaikutuksia seuraaville vuosille. Alijäämäennusteiden toteutuminen riippuu kuitenkin ratkaisevasti suunniteltujen säästötoimien onnistumisesta. Hallituksen strategian suurimmat riskit liittyvät näin ollen meno- ja tulopuolen toimenpiteiden huonosti koordinoituun toteutukseen. Mikäli suunnitellut säästöt toteutuvat vain osittain ja verohelpotukset pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, Itävallan julkisessa taloudessa ei olisi riittävästi liikkumavaraa vuonna 2005, jotta automaattiset vakauttajat voisivat toimia täydellä teholla tavanomaisen suhdannetaantuman aikana.Julkisen talouden bruttovelkamäärää tarkistettiin selvästi ylöspäin vuosina 2001 ja 2002, ja se kasvoi 66,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2002. Näin ollen vaikka velan suhteen BKT:hen odotettiin alittavan 60 prosentin viitearvon vuonna 2007, tämä supistuminen hidastuukin huomattavasti. Ennuste riippuu ratkaisevasti nimellisen BKT:n kasvuvauhdista tehdyistä optimistisista arvioista ja varsinkin huomattavista tuloista, joita on tarkoitus saada suunnitelluista yksityistämistoimista. Jos jokin näistä tekijöistä jää edes hieman alle odotusten, velan suhde BKT:hen jää yli 60 prosentin viitearvon myös vuonna 2007. Samalla tavoin mikäli vuoden 2003 alijäämä ylittää viralliset ennusteet tai on hieman yli 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, julkinen velka jää myös yli 60 prosentin, jos talouskasvu hidastuu hieman.Strategia sisältää tuloverotuksen huomattavan kevennyksen - yhteensä 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen - mutta vastineena ei tehdä menoleikkauksia. Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että ilman vastaavia menoleikkauksia tehtäviin veronkevennyksiin liittyy riskejä. Ongelmallinen on veronkevennyksen toinen vaihe vuonna 2005, sillä sen ennustetaan kasvattavan suhdannekorjattua alijäämää huomattavasti yhdellä prosenttiyksiköllä. Vaikka kokonaisverotaakan [5] huomattava keventäminen on periaatteessa hyvä asia, tarvittaisiin kuitenkin lisää päättäväisiä menopuolen leikkauksia, jotta alijäämä ei kasva merkittävästi. Ennusteet näyttävät suhdannenousua, ja Itävallan talouden arvioidaan kasvavan potentiaalin ylittävää vauhtia vuoteen 2005 mennessä tuotantokuilun supistuessa. Tämän vuoksi tarvitaan lisäleikkauksia, jotka olisivat tarkoituksenmukaisin keino välttää myötäsyklisiä vaikutuksia. Verouudistuksen ansiosta tarjontapuolen olosuhteiden pitäisi lisäksi muuttua kasvua suosivammiksi, mutta verovähennysten lisääminen tai veroetuuskohtelun käyttöönotto saattavat kumota viimeaikaisia veropohjaa laajentaneita toimenpiteitä ja monimutkaistaa verojärjestelmää.[5]  Vuoden 2003 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen maakohtaisessa suosituksessa: "[...] suositellaan, että Itävalta: 1. toteuttaa toimenpiteitä, jotka johtavat rakenteellisiin menosäästöihin myös alemmilla hallintotasoilla, ja keventää näin suurta verorasitusta sekä turvaa lähellä tasapainoa olevan suhdannekorjatun rahoitusaseman (yleinen suuntaviiva 1)".Keskipitkän aikavälin tavoitteiden osalta voidaan todeta, että julkisen talouden suhdannekorjatun rahoitusaseman ennustetaan olevan lähellä tasapainoa ainoastaan vuosina 2004 ja 2007. Vakausohjelman muina vuosina suhdannekorjattu alijäämä joko kasvaa selvästi tai ei supistu vähintään vaadittua 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Nimellisen BKT:n kasvusta tehtyjen realistisimpien arvioiden mukaan on hyvin mahdollista, että vaikka julkinen velka supistuu koko tarkastelukauden ajan, se pysyttelee kuitenkin yli 60 prosentissa suhteessa BKT:hen myös vuonna 2007.Poliittisessa kehityksessä huomattavin viimeaikainen tapahtuma on kesäkuussa 2003 hyväksytty eläkejärjestelmän laaja uudistus. Toimenpiteiden pitäisi parantaa jakojärjestelmän oikeudenmukaisuutta, nostaa todellista eläkkeellejäämisikää ja lisätä ikääntyvien työntekijöiden työelämään osallistumista.Vuoden 2003 eläkeuudistuksen vaikutuksia tarkasteltuaan komissio katsoo, että Itävallalla näyttää olevan varsin hyvät mahdollisuudet selvitä väestön ikääntymisen aiheuttamista julkisen talouden kustannuksista pitkällä aikavälillä. Vakausohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia soveltuu julkisen talouden kestävyyden parantamiseen. Kun velka suhteessa BKT:hen saadaan alle 60 prosentin, komission arvion mukaan tässä voidaan pysytellä pitkään, jos ikääntymiseen liittyvät menot kehittyvät odotusten mukaan. Vuoden 2003 eläkeuudistuksen pitäisi korjata eläkemenojen kehityssuuntaukset ja alentaa huippulukuja noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen edelliseen ennusteisiin verrattuna. Ennakoidusta toteutumasta kannattaa kuitenkin mainita muutama sana. Ensinnäkin uudistukseen liittyville eläke-etuuksien menetyksille vuoteen 2032 asti asetettu 10 prosentin katto lisää epävarmuutta seuraavien 30 vuoden todellisista säästöistä. Toiseksi toteutuma riippuu paljolti ikääntyvien työntekijöiden työvoimaosuuden oletetusta kasvusta eläkeuudistuksen ansiosta. Koska tarkistetun ohjelman strategia perustuu pääosin eläkeuudistuksen toteutumiseen ja uudistuksen vaikutukseen työmarkkinakäyttäytymiseen, on hyvin tärkeää seurata eläkemenojen kehityssuuntauksia ja saada enemmän avointa tietoa ennakoitujen säästöjen taustalla olevista tekijöistä. Tämän vuoksi joitakin eläkeuudistukseen liittyviä seikkoja on tarkistettava pitkän aikavälin näkymien varmistamiseksi. Näitä ovat muun muassa 10 prosentin katto ja ylipitkä siirtymäaika varhaiseläkejärjestelmän lakkauttamiseksi.Talouspolitiikka noudattaa tarkistetussa ohjelmassa vain osittain talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annettuja suosituksia. Erityisesti suositusta lähellä tasapainoa olevasta julkisen talouden suhdannekorjatusta rahoitusasemasta noudatetaan vain osittain. Lisäksi vuonna 2005 ei noudateta yleisohjetta välttää myötäsyklistä politiikkaa. Vaikka suunniteltu kokonaisverotaakan keventäminen on periaatteessa aiheellinen toimenpide tarjontapuolen olosuhteiden muuttamiseksi kasvua suosivammiksi, tulojen vähentymisen vastineena menoja olisi leikattava vastaavasti. Tarkistetussa ohjelmassa ei mainita osavaltioiden ja kuntien osalta mitään (myös) alemmilla hallintotasoilla toteutettavista rakenteellisista menosäästöistä, joita tarvitaan kansallisessa vakaussopimuksessa edellytettyjen pysyvien ylijäämien saavuttamiseksi.Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Itävallan vakausohjelman tarkistuksesta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Itävallan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2003-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [6] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,[6]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta Internet-sivustolta:ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [20 päivänä tammikuuta 2004] Itävallan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2003-2007. Tarkistettu ohjelma esitettiin 18 päivänä marraskuuta 2003, ja se noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia tarkistettuja käytännesääntöjä [7]. Olisi kuitenkin ollut hyödyllistä ja tarpeellista esittää enemmän kvantitatiivisia tietoja kauden 2003/2004 kaksoisbudjetin tavoin sekä yksityiskohtaisia arvioita yksittäisistä talousarviotoimenpiteistä.[7]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.Finanssipoliittinen strategia säilyy tarkistetussa ohjelmassa muuttumattomana ja selkeästi pitkäaikaiseen kehitykseen painottuvana. Vaikka huomattavat rakenteelliset säästöt yhdessä merkittävien veroleikkausten kanssa kasvattavat suhdannekorjattua alijäämää vuonna 2005 väliaikaisesti, niiden pitäisi johtaa tulo- ja menosuhteen sekä julkisen velan tasaiseen supistumiseen.Kaiken kaikkiaan makrotalouden skenaario vaikuttaa tarkistetussa ohjelmassa uskottavalta, vaikkakin hieman optimistiselta. Erityisesti työllisyyden kasvun kiihtyminen 0,6 prosenttiin (EKT95-määritelmä) vuonna 2004 vaikuttaa reippaanlaiselta arviolta, kun otetaan huomioon tavanomainen viive työvoiman kysynnässä noususuhdanteen käynnistyttyä. Lisäksi kokonaistuotannon kasvu vuosina 2006 ja 2007 ylittänee potentiaalin. Tuotantokuilun sulkeutuminen hitaan kasvukauden jälkeen ei kuitenkaan vaikuta mahdottomalta, kun huomioon otetaan hiljattain tehtyjen ja edelleen käynnissä olevien rakenneuudistusten ja laajentumisen vaikutus sekä makrotalouden tasapainoa horjuttavien tekijöiden puuttuminen Itävallan taloudesta.Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään edellisen ohjelman finanssipoliittiset tavoitteet. Suhdannekorjattu rahoitusasema, jonka komissio on laskenut yleisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti, heikkenee 0,9 prosenttiyksikköä 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja tilapäisen nousun jälkeen 1,0 prosenttiyksikköä 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 välittömien verojen leikkausten jälkeen. Vaikka supistusta tapahtuukin tämän jälkeen, suhdannekorjattu alijäämä saavuttaa 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vasta vuonna 2007. Näin ollen suhdannekorjattu alijäämä on lähellä tasapainoa ainoastaan vuosina 2004 ja 2007.Finanssipolitiikan virityksen pitäisi tarkistetussa ohjelmassa antaa riittävä varmuusmarginaali, jotta alijäämä ei ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Kun huomioon otetaan realistiset makrotaloudelliset ja rahoitusasemaa koskevat ennusteet, julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua lähellä tasapainoa olevaa rahoitusasemaa ei kuitenkaan ehkä saavuteta ohjelmakaudella. Vaikka talouskasvun hidastumisen riskejä näyttäisi tasapainottavan se, että vuoden 2003 rahoitusasema saattaa ylittää tavoitteen, millä on kerrannaisvaikutuksia seuraaville vuosille, säästöodotuksiin ja alemmilla hallintotasoilla syntyviin ylijäämiin liittyvät riskit ovat kiistämättömiä. Lisäksi jos ilmoitetut menosäästöt toteutetaan vain osittain tai ne eivät toteudu aiotulla tavalla, väliaikaiseksi suunniteltu poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta voi osoittautua pysyväksi. Julkisen bruttovelan ennustetaan laskevan tasaisesti vuoden 2002 66,7 prosentista suhteessa BKT:hen hieman alle 60 prosenttiin vuonna 2007. Ennuste riippuu ratkaisevasti nimellisen BKT:n kasvuvauhdista tehdyistä optimistisista arvioista ja huomattavista tuloista, joita on tarkoitus saada suunnitelluista yksityistämistoimista. Jos jokin näistä tekijöistä jää edes hieman alle odotusten, velan suhde BKT:hen jää yli 60 prosentin viitearvon myös vuonna 2007.Vuoden 2003 eläkeuudistuksen jälkeen Itävallalla näyttää olevan aiempaa paremmat mahdollisuudet selvitä väestön ikääntymisen aiheuttamista julkisen talouden kustannuksista. Tälle arvioinnille on kuitenkin saatava käytännön varmistus. Ensinnäkin ennusteissa ennakoidaan työvoimaosuuksien kasvavan huomattavasti uudistuksen ansiosta. Toiseksi pitkäaikaiset talousarviovaikutukset jäävät melko epävarmoiksi, koska etuuksien menetykselle uudistusta edeltävään aikaan verrattuna on asetettu 10 prosentin katto. Lisäksi julkiseen talouteen kohdistuvia myönteisiä vaikutuksia saadaan odottaa tarpeettoman kauan, sillä varhaiseläkejärjestelmän lakkauttamiselle on annettu suhteettoman pitkä siirtymäaika vuoteen 2017 saakka.Talouspolitiikka noudattaa tarkistetussa ohjelmassa vain osittain talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annettuja suosituksia. Erityisesti suositusta lähellä tasapainoa olevasta julkisen talouden suhdannekorjatusta rahoitusasemasta noudatetaan vain osittain. Lisäksi vuonna 2005 ei noudateta yleisohjetta välttää myötäsyklistä politiikkaa. Vaikka suunniteltu kokonaisverotaakan keventäminen on periaatteessa aiheellinen toimenpide tarjontapuolen olosuhteiden muuttamiseksi kasvua suosivammiksi, tulojen vähentymisen vastineena menoja olisi leikattava vastaavasti. Tarkistetussa ohjelmassa ei mainita osavaltioiden ja kuntien osalta mitään (myös) alemmilla hallintotasoilla toteutettavista rakenteellisista menosäästöistä, joita tarvitaan kansallisessa vakaussopimuksessa edellytettyjen pysyvien ylijäämien saavuttamiseksi.


Avis juridique important

|

32002H0066

Komission suositus, annettu 25 päivänä tammikuuta 2002, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2002 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 290)

Virallinen lehti nro L 026 , 30/01/2002 s. 0008 - 0016

Komission suositus,annettu 25 päivänä tammikuuta 2002,virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2002(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 290)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)(2002/66/EY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/397/ETY(1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,on kuullut pysyvää elintarvikekomiteaa,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan vuoksi on tarpeen yhteisön tasolla luoda yhteensovitettuja elintarvikkeiden tarkastusohjelmia, joilla parannetaan jäsenvaltioissa toteutettavien tarkastusten toimeenpanon yhdenmukaisuutta.(2) Kyseisissä ohjelmissa korostetaan yhteisön lainsäädännön noudattamista, kansanterveyden suojelua, kuluttajansuojaa ja hyvän kauppatavan mukaista kauppaa.(3) Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/99/ETY(2) 3 artiklassa edellytetään, että direktiivin 89/397/ETY 7 artiklassa tarkoitetut laboratoriot noudattavat eurooppalaisen standardin EN 45000-sarjan - joka on nyt korvattu standardilla EN ISO 17025:2000 - perusteita.(4) Kansallisten ohjelmien ja yhteensovitettujen ohjelmien samanaikaisesta toimeenpanosta saatetaan saada tietoja ja kokemuksia, joihin tuleva tarkastustoiminta voidaan perustaa,SUOSITTELEE:1. Jäsenvaltioiden olisi vuonna 2002 toteutettava tarkastuksia, joihin sisältyy soveltuvin osin näytteiden ottaminen ja niiden laboratorioanalyysi tavoitteena- valvoa yhteisön sääntöjen noudattamista tiettyjen sellaisten elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä, joissa voi olla ainesosia, jotka voivat sisältää geneettisesti muunnettuja organismeja tai koostua niistä taikka jotka on mahdollisesti tuotettu tällaisista organismeista,- arvioida leikattujen tuoreitten hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen bakteriologista turvallisuutta,- arvioida hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologista turvallisuutta.2. Vaikka näytteiden oton ja/tai tarkastusten tiheydestä ei tässä suosituksessa määrätä, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että se on riittävä yleiskäsityksen saamiseksi tarkastelun kohteesta kussakin jäsenvaltiossa.3. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava pyydetyt tiedot tämän suosituksen liitteenä esitettyjen lomakkeiden muodossa tulosten vertailukelpoisuuden parantamiseksi. Tiedot ja niitä koskeva selvitys olisi toimitettava komissiolle 1 päivään toukokuuta 2003 mennessä.4. Tämän ohjelman yhteydessä analysoitavaksi annettavat elintarvikkeet olisi toimitettava direktiivin 93/99/ETY 3 artiklan säännösten mukaisiin laboratorioihin. Ellei jäsenvaltiossa ole jonkin tässä suosituksessa mainitun analyysin tekemiseen pystyvää edellä mainittujen säännösten mukaista laboratoriota, jäsenvaltio voi nimetä muunkin laboratorion, jolla on analyysin tekemiseen vaadittava kapasiteetti.5. Geneettisesti muunnettujen elintarvikkeitten merkinnät5.1 Ohjelman alaKuluttajat ovat hyvin huolestuneita geneettisesti muunnetuista elintarvikkeista ja erityisesti tällaisten tuotteitten asianmukaisesta merkitsemisestä. Kuluttajien luottamusta voidaan parantaa valvomalla koordinoidusti sellaisten elintarvikkeitten pakkausmerkintöjä, joissa voi olla ainesosia, jotka voivat sisältää geneettisesti muunnettuja organismeja tai koostua niistä taikka jotka on mahdollisesti tuotettu tällaisista organismeista.Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston 27 päivänä tammikuuta 1997 antamassa asetuksessa (EY) N:o 258/97(3) säädetään sellaisten elintarvikkeitten ja niiden ainesosien merkinnöistä, jotka sisältävät jotain GMO:ta tai koostuvat GMO:ista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden yhteisön lainsäädännön merkintävaatimusten soveltamista.Muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin 26 päivänä toukokuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1139/98(4) säädetään pakollisista merkinnöistä sellaisten elintarvikkeiden ja niiden ainesosien osalta, jotka on valmistettu komission päätöksen 96/281/EY(5) piiriin kuuluvasta geneettisesti muunnetusta soijasta (Glycine max L.) tai komission päätöksen 97/98/EY(6) piiriin kuuluvasta geneettisesti muunnetusta maissista (Zea mays L.). Kyseiset tuotteet hyväksyttiin ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 voimaantuloa geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23 päivänä huhtikuuta 1990 annetun direktiivin 90/220/ETY(7) mukaisesti. Merkintöjä koskevat säännökset perustuvat geneettisen muuntamisen tuloksena olevan DNA:n tai proteiinin esiintymiseen tuotteessa.Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1139/98, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 49/2000(8), 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tavanomaisessa elintarvikkeessa saa olla enintään 1 prosentti satunnaisesti esiintyvää DNA:ta, joka on peräisin soijan tai maissin geneettisestä muuntamisesta. Säännös tuli voimaan 10 päivänä huhtikuuta 2000. Raja-arvoa sovelletaan kuhunkin yksittäiseen ainesosaan, ei lopputuotteeseen. Se on yhteenlaskettu enimmäisarvo edellä mainituista tuotteista peräisin olevalle geneettisesti muunnetulle ainekselle ja kaikelle muulle ainekselle, joka on saatettu markkinoille asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.Voidakseen käyttää hyväkseen tätä poikkeusta geneettisesti muunnettujen elintarvikkeitten pakollisesta merkitsemisestä toimijoiden on toimitettava toimivaltaisia viranomaisia tyydyttävät asiakirjamuotoiset todisteet siitä, että he ovat pyrkineet välttämään GMO:iden (tai niistä valmistettujen tuotteitten) käyttöä ja että heidän tuotteissaan mahdollisesti esiintyvä geneettisesti muunnettu aines (DNA tai proteiini) on peräisin tahattomasta saastumisesta (viljelyn, sadonkorjuun, kuljetuksen tai käsittelyn aikana).Ohjelman tämän osan tarkoituksena on tarkastaa, noudatetaanko yhteisön lainsäädäntöä(9) sellaisten elintarvikkeitten tai niiden ainesosien merkinnöistä, jotka voivat sisältää geneettisesti muunnettua soijaa tai maissia tai jotka koostuvat tai voivat olla tuotettuja niistä.5.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäTarkastuksia voidaan joutua tekemään sekä valmiista tuotteista että raaka-aineista asianmukaisissa vaiheissa ainesosien tai tuotteitten saattamista markkinoille. Tarkastamalla toimijoiden toimittamat asiakirjat ja ottamalla näytteitä analysoitaviksi varmistetaan, noudatetaanko merkinnöille asetettua geneettisestä muuntamisesta peräisin olevan muunnetun DNA:n tai proteiinin satunnaista esiintymistä koskevaa 1 prosentin raja-arvoa. Laboratorioiden olisi käytettävä PCR- tai ELISA-pohjaisia menetelmiä tehdessään laadullisia ja määrällisiä analyyseja geneettisestä muuntamisesta peräisin olevan DNA:n tai proteiinin esiintymisestä elintarvikkeissa. Liitteessä I on analyysimenetelmiin liittyviä suosituksia.Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä II olevaa mallia käyttäen.6. Leikattujen tuoreitten hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen bakteriologinen turvallisuus6.1 Ohjelman alaYhteisön lainsäädännössä ei ole vahvistettu erityisiä mikrobiologisia kriteerejä tuoreille hedelmille ja vihanneksille. Kokemus on osoittanut olevan hyvinkin mahdollista, että useat tällaiset tuotteet joutuvat mikro-organismien, myös ihmisen patogeenien, saastuttamiksi. Useimmilla ilmoitetuista tautitapauksista on ollut yhteys bakteerikontaminaatioon; erityisesti kyse on ollut enterobakteereista (Salmonella spp., Escherichia coli O157:H7).Tietyt tekijät edesauttavat patogeenien aiheuttamaa mikrobiologista kontaminaatiota erityisesti silloin, kun hedelmiä ja vihanneksia syödään kypsentämättöminä. Patogeenit voivat olla peräisin viljelymenetelmistä tai muista prosesseista tuotantoketjussa. Toinen kuluttajien mikrobiriskiin vaikuttava tekijä on, että uusien tuotteitten (esim. idätettyjen siementen), hedelmien ja syötävien kasvien kulutus kasvaa, kun niitä ryhdytään tuomaan maahan kaupan globaalistuessa. Kun kasveja lisäksi leikataan, viipaloidaan, kuoritaan ja hienonnetaan, käsittelemättömän kasvin luontaiset suojamekanismit eivät pysty toimimaan, jolloin saattaa syntyä kontaminanteille suotuisa kasvualusta.Hyvien viljely- ja jalostusmenetelmien käyttö voi auttaa pitämään kurissa mikrobien aiheuttamat vaarat kaikissa tuoreitten hedelmien ja vihannesten tuotantovaiheissa alkutuotannosta pakkaamiseen ja kauppaan. Toinen tärkeä hedelmien ja vihannesten turvallisuutta varmistava seikka on HACCP-periaatteitten (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) tehokas soveltaminen elintarvikehygieniasta annetun neuvoston direktiivin 93/43/ETY(10) mukaisesti.Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida leikattujen tuoreitten hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen mikrobiologista turvallisuutta ja valvoa mahdollisia riskejä ihmisen terveydelle. Sitä varten suositellaan, että varmistetaan elintarvikealan toimijoiden noudattavan HACCP-periaatteita silloin kuin se on aiheellista ja testataan tuotteita tiettyjen sellaisten patogeenien kuin Salmonella spp., toksigeeninen E. coli (erityisesti E. coli O157:H7) ja Listeria monocytogenes varalta.6.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäTarkastukset olisi kohdistettava syömävalmiisiin tuoreisiin hedelmiin ja vihanneksiin, jotka on kuorittu tai leikattu tai joiden alkuperäistä muotoa on jotenkin muutoin fyysisesti muutettu ja jotka on tarkoitettu syötäviksi kypsentämättöminä, samoin kuin idätettyihin siemeniin.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia tuotantolaitoksissa ja/tai vähittäismyyntipaikoilla varmistaakseen HACCP-periaatteitten soveltamisen ja otettava tarvittaessa näytteitä analysoitaviksi. Kunkin näytteen on oltava vähintään sadan gramman painoinen, ja tuote on säilytettävä alkuperäispakkauksessa. Näytteet on pantava kylmäsäiliöihin ja lähettävä välittömästi analysoitavaksi laboratorioon.Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää näytteenoton laajuudesta.Laboratoriot voivat käyttää valitsemaansa menetelmää, kunhan sen tehokkuus vastaa tavoitteita. Salmonellan osoittamiseen suositellaan kuitenkin tuoreinta versiota standardista ISO 6579, toksigeenisen E. colin osoittamiseen tuoreinta versiota standardista EN/ISO 16654 sekä Listeria monocytogenesin osoittamiseen ja lukumäärän määrittämiseen tuoreimpia versioita standardeista EN/ISO 11290-1 ja EN/ISO 11290-2. Myös muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä menetelmiä voidaan käyttää.Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä III olevaa mallia käyttäen.7. Hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologinen turvallisuus7.1 Ohjelman alaSen enempää kuin tuoreille hedelmille ja vihanneksille myöskään mehuille ei ole yhteisön lainsäädännössä vahvistettu mikrobiologisia standardeja. Elintarvikehygieniasta annetussa neuvoston direktiivissä 93/43/ETY edellytetään, että mehu valmistetaan hygieenisellä tavalla ja että elintarvikealan toimijat soveltavat HACCP-periaatteita varmistaakseen tuotteittensa turvallisuuden ja terveellisyyden. Toimijoita kehotetaan niinikään laatimaan ja panemaan vapaaehtoisesti täytäntöön menettelytapaohjeet, joissa hahmotellaan keinoja minimoida hedelmien saastuminen kasvun, sadonkorjuun, varastoinnin ja mehustuksen aikana samoin kuin hedelmämehutiivisteen saastuminen varastoinnin, kuljetuksen ja juotavaksi mehuksi muuntamisen aikana.Kokemus on osoittanut, että kaikki mehut (hedelmä- ja vihannesmehut) voivat hyvinkin saastua niin, että siitä aiheutuu mikrobiologinen vaara. Erityisesti tämä koskee mehuja, joita ei ole lämpökäsitelty millään tavalla. Vaikka mehun saastuminen vaarallisten patogeenien vaikutuksesta onkin epätodennäköistä, sen vaikutukset voisivat olla riskiryhmissä vakavia. Useimmat ilmoitetut tautitapaukset ovat liittyneet sellaisiin patogeeneihin kuin Salmonella spp. ja Escherichia coli O157:H7.Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologista turvallisuutta ja valvoa mahdollisia riskejä ihmisen terveydelle. Sitä varten suositellaan, että varmistetaan elintarvikealan toimijoiden noudattavan HACCP-periaatteita ja testataan tuotteita tiettyjen sellaisten patogeenien kuin Salmonella spp., toksigeeninen E. coli (erityisesti E. coli O157:H7) ja Listeria monocytogenes varalta.7.2 Näytteenotto ja analyysimenetelmäTarkastukset olisi kohdistettava hedelmä- ja vihannesmehuihin ja erityisesti pastöroimattomiin omena- ja sitrusmehuihin.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia tuotantolaitoksissa ja/tai vähittäismyyntipaikoilla varmistaakseen HACCP-periaatteitten soveltamisen ja otettava tarvittaessa näytteitä analysoitaviksi. Näytteenoton ja analyysimenetelmien osalta suositellaan, että käytetään samoja perusteita kuin tuoreitten hedelmien ja vihannesten kohdalla (ks. kohtaa 6.2).Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä III olevaa mallia käyttäen.Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2002.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 186, 30.6.1989, s. 23.(2) EYVL L 290, 24.11.1993, s. 14.(3) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.(4) EYVL L 159, 3.6.1998, s. 4.(5) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 10.(6) EYVL L 31, 1.2.1997, s. 69.(7) EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15.(8) EYVL L 6, 11.1.2000, s. 13.(9) Tämä suositus ei vaikuta elintarvikkeita ja rehuja ja toisaalta jäljitettävyyttä koskeviin komission ehdotuksiin eikä vaikutuksiin, joita niillä on merkintöihin ja testaukseen.(10) EYVL L 175, 19.7.1993, s. 1.LIITE ISUOSITUKSIA ELINTARVIKKEIDEN ANALYSOINTIIN GMO-MERKINTÖJEN NOUDATTAMISTA VARTENTässä liitteessä luetellaan menetelmiä, jotka on toimitettu arvioitaviksi yhteistesteissä ja joita voitaisiin käyttää tämän ohjelman yhteydessä. Tutkimukset on suoritettu yhtenäistettyjen kansainvälisten protokollien (esim. IUPAC, AOAC, ISO) mukaisesti, ja niiden piiriin kuuluu useita laboratorioita, yleensä ainakin kahdeksan. Olennainen kriteeri on menetelmän tehokkuus ja loppuraportissa esitettävien tietojen laatu. Testatun menetelmän on tuotettava riittävän tarkkoja, täsmällisiä ja toistettavissa olevia tuloksia testianalyytistä. Kriteerit täyttäviä menetelmiä on ainakin seitsemän, ja niitä voitaisiin käyttää pohjana säännösten noudattamisen tarkastamisessa.Menetelmät luetellaan seuraavassa menetelmä- ja organismityypin (soija, maissi) mukaan. Luokat ovat seuraavat:- laadulliset PCR-menetelmät soijaa sisältävien elintarvikkeiden seulontaan,- laadulliset PCR-menetelmät maissia sisältävien elintarvikkeiden seulontaan,- laadulliset PCR-menetelmät maissia ja soijaa sisältävien elintarvikkeiden seulontaan,- reaaliaikainen PCR-menetelmä geneettisesti muunnetun soijan kvantifiointiin,- reaaliaikainen PCR-menetelmä geneettisesti muunnetun maissin kvantifiointiin,- immunomääritys geneettisesti muunnetun soijan osoittamiseen ja semikvantifiointiin.Lueteltuja menetelmiä käytetään eri puolilla maailmaa lukuisissa pätevyystesteissä, ja ne on joko liitetty kehitteillä oleviin GMO-testausta koskeviin CEN-standardeihin (laatijana CEN/TC275/WG11) tai toimitetaan piakkoin. Näin ollen niiden voidaan katsoa vastaavan tiukimpia kansainvälisiä tehokkuuskriteerejä.Suositeltavat validoidut menetelmätTaulukko 1: Laadulliset PCR-menetelmät soijaa sisältävien elintarvikkeiden seulontaan>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 2: Laadulliset PCR-menetelmät maissia sisältävien elintarvikkeiden seulontaan>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 3: laadulliset PCR-menetelmät maissia ja soijaa sisältävien elintarvikkeiden seulontaan>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 4: Reaaliaikainen PCR-menetelmä geneettisesti muunnetun soijan kvantifiointiin>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 5: Reaaliaikainen PCR-menetelmä geneettisesti muunnetun maissin kvantifiointiin>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 6: Immunomääritys geneettisesti muunnetun soijan osoittamiseen ja semikvantifiointiin>TAULUKON PAIKKA>Suositukset- On suositeltavaa seurata tarkoin edellä mainittuja protokollia. Protokolliin (esimerkiksi primer-sekvenssiin) tehtävät muutokset voivat heikentää tulosten laatua.- On suositeltavaa käyttää sille GMO-prosenttiosuusalueelle, joille menetelmä on validoitu, soveltuvia protokollia.- On suositeltavaa käyttää asianmukaisia protokollia lueteltujen matriisien yhteydessä. Lisäksi on hyvä valita edellä olevasta luettelosta paras mahdollinen menetelmä, ellei jollekin analysoitavalle matriisille tai sovellettavalle raja-arvolle ole käytettävissä validoitua menetelmää. Esimerkiksi analyyttisten instrumenttien tuottajien, jotka toimittavat välineitä cry1AB:n (esiintyy Bt-11:ssä, MON-810:ssä, MON-809:ssä ja Bt-176:ssa), 35S-promoottorin (esiintyy kaikissa viidessä hyväksytyssä maississa) ja nos-terminaattorin (esiintyy Bt-11:ssä, MON-809:ssä ja T25:ssä) kvantifiointiin, menetelmiä ei vielä ole validoitu kansainvälisesti, mutta niitä voidaan pitää tehokkuudeltaan korkeatasoisina.- Näiden suositusten avulla pitäisi voida käyttää luotettavia menetelmiä, joilla voidaan osoittaa ja/tai kvantifioida Roundup Ready -soija GTS 40-3-2 samoin kuin kaikki hyväksytyt geenimuunnetut maissilajikkeet Bt-11, MON-810, MON-809, Bt-176 ja T25 seuraavissa elintarvikematriiseissa:Soijaperäiset elintarvikkeet: soijapavut, soijajauho (kaikki tyypit), tofu, soijapapupohjaiset leipomotuotteet;Maissiperäiset elintarvikkeet: maissi, maissijauhot (kaikki tyypit), maissivälipalat, maissilastut, maissipohjaiset leipomotuotteet, polenta;Soija- ja maissiperäiset elintarvikkeet: vauvanruoka, ravintolisien raaka-aineet, keksit.- Lisätietoja kannattaa etsiä Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n laatimasta kokoelmasta, joka sisältää menetelmiä, jotka eivät täytä edellä asetettuja kriteerejä mutta joista voi olla analyyttistä apua. Kokoelman voi ladata Internet-osoitteesta http://biotech.jrc.it/documents.Viitteet1. Lipp M., Brodmann P, Pietsch K, Pauwels J, Anklam E (1999) IUPAC Collaborative Trial Study of a Method To Detect Genetically Modified Soy Beans and Maize in Dried Powder. J AOAC Int 82:923-9282. Amtliche Sammlung von Untersuchungsverfahren gemäß Artikel 35 des Bundeslebensmittelgesetzes; Verfahren zur Probenahme und Untersuchung von Lebensmitteln, Tabakerzeugnissen, kosmetischen Mitteln und sonstigen Bedarfsgegenständen/Bundesgesundheitsamt, Loseblattausgabe von November 1999, Berlin, Köln, Beuth-Verlag GmbH, Nr. L 00.00-313. DMIF-GEN Final Project (1999), DMIF-GEN-Project: Development of Methods to Identify Foods Produced by Means of Genetic Engineering. EU-Project SMT4-CT96-2072, Final Report 12/19994. Lipp, M., Bluth, A., Eyquem, F., Kruse, L., Schimmel, H., Van den Eede, G., ja Anklam, E. (2001) Validation of a method based on polymerase chain reaction for the detection of genetically modified organisms in various processed foodstuffs. Eur Food Res Technol 212:497-5045. EU Tender Report (2000). Development of qualitative as well as quantitative detection methods to identify a genetic modification in soybean and maize products. Raportti - EU:n tarjouspyyntö nro XXIV/98/A3/0016. Broll et al., valmisteilla7. Lipp M., Anklam E. ja Stave J.: "Validation of an immunoassay for the detection and quantification of Roundup-Ready soy beans in food and food fractions", J. AOAC 83:, 919 (2000).LIITE II>PIC FILE= "L_2002026FI.001402.TIF">LIITE III>PIC FILE= "L_2002026FI.001502.TIF">LIITE IV>PIC FILE= "L_2002026FI.001602.TIF">


Avis juridique important

|

31980K2797

Komission suositus N:o 2797/80/EHTY, annettu 31 päivänä lokakuuta 1980, tiettyjen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien, kolmansista maista peräisin olevien rauta- ja terästeollisuuden tuotteiden tuojien noudattamien tuonti- ja jälleenmyyntihintojen valvonnasta yhteisössä

Virallinen lehti nro L 291 , 31/10/1980 s. 0034 - 0034 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 9 s. 0204  Kreikank. erityispainos: Luku 11 Nide 22 s. 0039  Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 9 s. 0204

KOMISSION SUOSITUS N:o 2797/80/EHTY,annettu 31 päivänä lokakuuta 1980,tiettyjen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien, kolmansista maista peräisin olevien rauta- ja terästeollisuuden tuotteiden tuojien noudattamien tuonti- ja jälleenmyyntihintojen valvonnasta yhteisössä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 86 artiklan,sekä katsoo, ettäkomissio on päätöksellään N:o 2794/80/EHTY(1) perustanut tuotantokiintiöjärjestelmän, johon sisältyy toimenpiteitä näiden kiintiöiden valvomiseksi ja tämän päätöksen rikkomisen seuraamuksiksi,näiden toimenpiteiden lisäksi olisi toteutettava toimenpiteet, jotka takaavat EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvien rauta- ja terästeollisuuden tuotteiden tähänastista tehokkaamman valvonnan,komission suosituksessa N:o 587/80/EHTY(2) määrätään muun muassa yhteisön suorittamasta, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien rauta- ja terästeollisuuden tuotteiden yhteisöön tuonnin edellytysten valvonnasta rajoilla,taatakseen suositukseen N:o 587/80/EHTY perustuvien velvoitteiden noudattamisen ja helpottaakseen yhteisön tehtävää jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet EHTY:n perustamissopimuksen 86 artiklan mukaisesti,viime aikoina on rajatarkastuksissa havaittu yhä harvemmin alihinnoittelua tuontihinnoissa; nämä alihinnoittelutapaukset eivät ole olleet kovin merkittäviä; edellä olevat tiedot eivät kuvasta yleistä hintojen laskua yhteisön markkinoilla; sen vuoksi on syytä epäillä, antavatko ainoastaan tuontihintojen rajatarkastukset oikean kuvan tilanteesta, jaon siis suotavaa hankkia lisätietoja maahantuojien asiakirjojen valikoivalla tarkastamisella, joka koskee maksettuja hintoja ja tarvittaessa kyseisten tuotteiden jälleenmyynnissä pyydettyjä hintoja, jotta eri lähteistä saatujen tietojen yhdenmukaisuudesta voitaisiin varmistua,ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:1 artikla Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistuakseen tarvittaessa suositusta 587/80/EHTY sovellettaessa saatujen tietojen ja tuontiasiakirjojen tarkastuksessa saatujen tietojen yhtäpitävyydestä, erityisesti kyseisistä tuotteista maksetun hinnan ja tarvittaessa jalostamattomien tuotteiden jälleenmyynnissä pyydetyn hinnan osalta.Jäsenvaltiot ilmoittavat määräajoin komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja saaduista tuloksista.2 artikla Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1981.Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 1980.Komission puolestaÉtienne DAVIGNONKomission jäsen(1) EYVL N:o L 291, 31.10.1980, s. 1(2) EYVL N:o L 65, 11.3.1980, s. 3


title: 2011/336/EU: Neuvoston suositus, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011 , Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajan nimittämisestä

text:
               9.6.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 150/8

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 17 päivänä toukokuuta 2011,
   Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajan nimittämisestä
   (2011/336/EU)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan sekä erityisesti sen 11.2 artiklan,
   SUOSITTAA EUROOPPA-NEUVOSTOLLE SEURAAVAA:
   Nimitetään Mario DRAGHI Euroopan keskuspankin johtokunnan puheenjohtajaksi 1 päivänä marraskuuta 2011 alkavaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi.

      Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         MATOLCSY Gy.


Suositus neuvoston lausunto 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdan mukainen Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005-2009


				|

		52013DC0375

			Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Slovakian vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */

Suositus
NEUVOSTON SUOSITUS
Slovakian vuoden 2013 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuosien 2012–2016 vakausohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[3],
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi
kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia
vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.
(2)       Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 komission ehdotusten perusteella suosituksen jäsenvaltioiden ja
unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21
päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista[4].
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan.
(3)       Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen,
joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason
toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He
päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja
ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon.
(4)       Neuvosto antoi 6 päivänä
heinäkuuta 2012 suosituksen Slovakian vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta ja lausunnon Slovakian vuosien 2011–2015 tarkistetusta
vakausohjelmasta.
(5)       Komissio hyväksyi
28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[5]. Tästä alkoi vuoden 2013
talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä
marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[6],
jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.
(6)       Eurooppa-neuvosto hyväksyi
14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että
on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa.
(7)       Slovakia toimitti vuoden 2013
kansallisen uudistusohjelmansa 24 päivänä huhtikuuta 2013 ja vuosia 2012–2016
koskevan vuoden 2013 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2013. Ohjelmat
on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa
huomioon.
(8)       Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 vakausohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että Slovakia on supistanut julkisen talouden
alijäämää 7,7 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010
ja 2012 välisenä aikana toteuttamalla huomattavia vakauttamistoimia ja että
tämänhetkisten odotusten perusteella se etenee asianmukaisesti liiallisen alijäämänsä
korjaamiseksi. Julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden
skenaario on uskottava. Komission ennusteeseen verrattuna Slovakian
viranomaiset ennustavat vastaavanlaista BKT:n kasvua, joskin koostumus on
hieman erilainen. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena
on saavuttaa rahoitusasema, jolla varmistetaan julkisen talouden pitkän
aikavälin kestävyys. Hallitus on vahvistanut, että tavoitteen saavuttamiseksi
Slovakia pyrkii vuonna 2013 supistamaan alijäämän alle 3 prosentin viitearvon
suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun
neuvoston suosituksen mukaisesti. Julkisen talouden vuotuiset toimet ovat
vuosina 2010–2013 keskimäärin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää
selvästi neuvoston suosittaman 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Suuren osan
vuoden 2013 menosäästöistä odotetaan tulevan paikallishallinnolta ja muilta
julkisyhteisöiltä, joihin keskushallinnolla ei ole suoraa vaikutusvaltaa.
Tavoitteen saavuttaminen voi tämän vuoksi vaarantua, myös siksi että aiemmin on
esiintynyt menojen ylityksiä. Ohjelmassa vahvistetaan aiempi keskipitkän
aikavälin tavoite –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on määrä saavuttaa
viimeistään vuonna 2018. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimuksia. Liiallisen alijäämän odotettua korjaamisajankohtaa
seuraavina vuosina (uudelleen laskettu) julkisen talouden rakenteellinen
rahoitusasema paranee ennusteen mukaan asianmukaisesti vuonna 2014 (0,6
prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2015 (0,7 prosenttiyksikköä
suhteessa BKT:hen), mutta vuonna 2016 rahoitusasema paranee liian hitaasti (0,3
prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Slovakian odotetaan noudattavan menojen
kasvulle asetettua vertailuarvoa. Ohjelman mukaan julkisen velan ennustetaan
pysyvän vuoteen 2016 saakka alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen, joka on
perussopimuksessa asetettu viitearvo. Komission kevään talousennusteen mukaan
julkinen velka suhteessa BKT:hen kasvaa 54,6 prosenttiin vuonna 2013 ja
56,7 prosenttiin vuonna 2014.
            Viranomaiset ovat vuodesta
2011 pyrkineet huomattavaan alijäämän supistamiseen myös vähentämällä
julkisista varoista rahoitettavia investointeja, mikä ei kenties ole
keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kestävä eikä suositeltava toimintalinja.
Lisäksi on toteutettu kertaluonteisia toimenpiteitä. Tulevaisuudessa on
vakauttamis- ja lähentymisprosessin jatkuessa turvattava kasvua edistävät menot
muun muassa koulutukseen, innovaatioihin ja liikenneinfrastruktuuriin.
(9)       Slovakia pystyy hankkimaan
lisävaroja laajentamalla veropohjaa, vaikeuttamalla verolakien rikkomista ja
veronkiertoa sekä kasvattamalla verotuloja niistä lähteistä, kuten omaisuus- ja
ympäristöverotuksesta, jotka haittaavat vähiten kasvua. Slovakia hyväksyi vuonna
2012 veropetosten torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa keskitytään
erityisesti arvonlisäverotukseen. Strategian onnistuminen edellyttää
lisätoimia. Erityisesti on parannettava tietotekniikkainfrastruktuuria,
laajennettava viranomaisten toimivaltaa ja tarkastusvalmiuksia sekä
varmistettava oikeudelliset jatkotoimenpiteet.
(10)     Slovakia hyväksyi vuonna 2012
eläkeuudistuksen, jolla parannetaan julkisen talouden pitkän aikavälin
kestävyyttä. Slovakian pitkän aikavälin kestävyysvaje on kuitenkin 4,9
prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää selvästi EU:n keskiarvon, joka on 3 prosenttia
suhteessa BKT:hen. Kestävyysvaje johtuu suurelta osin väestön ikääntymisestä.
Eläkemenojen vaikutus on 1,5 prosenttiyksikköä ja terveydenhuoltomenojen 2
prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Koska Slovakian terveydenhuoltomenojen
arvioidaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä, sen lisäksi, että
edistytään eläkejärjestelmän kestävyyden parantamisessa, on toteutettava
terveydenhuollon uudistus julkisen talouden luotsaamiseksi kestävälle
perustalle. Terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta voitaisiin
parantaa vaikuttavien kannustinjärjestelmien ja valvontamekanismien
käyttöönotolla.
(11)     Työttömyys on edelleen yksi
Slovakian talouden suurimmista haasteista. Slovakia on toteuttanut viime
kuukausien aikana toimia, joilla uudistetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.
Uudistuksen onnistuminen riippuu kuitenkin suuresti siitä, onko julkisilla
työvoimapalveluilla kapasiteettia sen tehokkaaseen toteuttamiseen. Tarvitaan
myös vähäosaisimpiin työnhakijoihin suoraan kohdistettuja lisätoimia.
Sosiaaliturvan myöntämisen olisi oltava tiiviimmin yhteydessä ihmisten
aktivointiin. Lisäksi vero- ja etuusjärjestelmästä on poistettava
pienipalkkaisen työn kannattavuutta heikentävät tekijät. Lisäämällä naisten ja
ikääntyneiden henkilöiden työvoimaosuutta voitaisiin nostaa yleistä
työllisyysastetta ja saavuttaa vuoteen 2020 mennessä tavoitteena oleva 72
prosentin kansallinen työllisyysaste. Asianmukaisten päivähoitopalvelujen
puuttuminen erityisesti alle kolmivuotiailta lapsilta vaikeuttaa äitien
palaamista työmarkkinoille.
(12)     Slovakian
nuorisotyöttömyysaste on EU:n korkeimpia. Vuonna 2012 toteutettiin uudistuksia,
joilla parannetaan koulutuksen laatua ja merkityksellisyyttä työelämän
kannalta. Tästä huolimatta koulutuksesta työelämään siirtyminen on edelleen
vaikeaa, eikä koulutusjärjestelmä pysty riittävän hyvin vastaamaan
työmarkkinoiden tarpeisiin. Asukasta kohden lasketuissa koulutusmenoissa
suositaan määrää laadun kustannuksella, ja opetustoimintaan (opettajat,
oppimateriaalit ja laitteet) osoitetaan vähän varoja. Parantamalla
korkea-asteen koulutuksen laatua ja lisäämällä yritysten ja oppilaitosten
yhteistyötä voitaisiin myös kehittää toimiva osaamiskolmio, lisätä T&K:hon
tehtävien investointien tuloksellisuutta ja houkuttelevuutta sekä parantaa
Slovakian talouden innovointikykyä.
(13)     Työvoiman vajaakäyttö koskee
myös syrjäytyneitä yhteisöjä, joiden jäsenillä on suuria ongelmia pyrkiessään
osallistumaan työmarkkinoille ja koulutukseen. Vuonna 2012 ei kuitenkaan
toteutettu tuloksellisia toimia. Romanien ja muiden syrjäytyneiden yhteisöjen
elinolot ovat edelleen huonot. Slovakian on vauhditettava toimia, joilla
parannetaan syrjäytyneiden ryhmien oppimistuloksia, ja varmistettava, että
aikuisväestöön kohdistetaan aktivointitoimia.
(14)     Huomattavasta edistymisestä
huolimatta Slovakia on EU:n viidenneksi energiaintensiivisin jäsenvaltio. Tämä
johtuu osittain siitä, että teollisuuden osuus maan taloudesta (25,9 prosenttia
BKT:sta) on suurin koko EU:ssa. Myös sähkön hinta on suhteellisen korkea
erityisesti pienille ja keskisuurille teollisuusasiakkaille. Slovakia on viime
vuosina pyrkinyt osittain vapauttamaan energiamarkkinat, mutta markkinoiden
toimintaa pystytään vielä parantamaan erityisesti lisäämällä läpinäkyvyyttä
(muun muassa määrittämällä verkkotariffit) ja parantamalla sääntelyyn
liittyvien päätösten taloudellisia perusteita ja ennakoitavuutta. Slovakia voi
myös parantaa energian toimitusvarmuutta ja asettaa kunnianhimoisemmat
energiatehokkuustavoitteet.
(15)     Slovakia aloitti vuonna 2012
mittavan julkishallinnon uudistuksen, jolla lisätään kansalaisille ja
yrityksille tarjottavien julkisten palvelujen asiakassuuntautuneisuutta.
Uudistusta ei kuitenkaan tässä vaiheessa sovelleta keskushallintoon eikä sen
yleiseen laatuun ja vaikuttavuuteen. Tuomioistuinjärjestelmän uudistamisessa ei
ole edistytty, minkä vuoksi oikeudenkäyntimenettelyt kestävät edelleen kauan
erityisesti maksukyvyttömyystapauksissa. Myöskään vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä
ei käytetä riittävästi. Slovakia uudisti vastikään julkisia hankintoja koskevat
säännöt ja vahvisti myös julkisista hankinnoista vastaavan viraston
riippumattomuutta. EU:n rakennerahastojen varojen käytöstä saadut kokemukset
kuitenkin osoittavat, että tämän alan sääntöjen tehokkaassa soveltamisessa
riittää vielä haasteita.
(16)     Komissio on
EU-ohjausjakson osana analysoinut kattavasti Slovakian talouspolitiikkaa. Se on
arvioinut vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman. Se on ottanut
huomioon ei vain niiden merkityksen Slovakian finanssipolitiikan sekä sosiaali-
ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n
sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on
tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävistä suosituksista 1–6.
(17)     Neuvosto on tutkinut Slovakian
vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto[7] ilmenee erityisesti jäljempänä
esitettävistä suosituksista 1 ja 2.
(18)     Komissio on EU-ohjausjakson
osana myös analysoinut koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut
tämän perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on
euro. Myös Slovakian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan
täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,
SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaisi
vuosina 2013–2014 toimia, joilla se
1.           toteuttaa vuoden 2013
talousarvion suunnitellusti korjatakseen liiallisen alijäämän kestävällä
tavalla ja toteuttaakseen liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä
annetuissa neuvoston suosituksissa määritellyt julkisen talouden toimet; jatkaa
liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen rakenteellisia sopeutustoimia siten,
että Slovakia voi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen viimeistään vuonna
2017; välttää kasvua edistävien menojen leikkauksia ja vauhdittaa toimia,
joilla parannetaan julkisten menojen tehokkuutta; jatkaa jo toteutetun eläkeuudistuksen
pohjalta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamista
supistamalla julkisen eläkejärjestelmän rahoitusvajetta ja parantamalla
terveydenhuoltosektorin kustannusvaikuttavuutta;
2.           nopeuttaa veropetosten
torjuntaan tähtäävän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja jatkaa
arvonlisäveron kantamista tehostavia toimia, erityisesti lisäämällä
verohallinnon analyyttisia ja tarkastusvalmiuksia; parantaa verosäännösten
noudattamista; ottaa kiinteistöjen verotuksessa huomioon niiden markkina-arvon;
3.           lisää julkisten
työvoimapalvelujen valmiuksia, jotta ne voivat tarjota työnhakijoille
yksilöllisiä palveluja, ja vahvistaa aktivointitoimien ja sosiaaliturvan
välistä yhteyttä; puuttuu tehokkaammin pitkäaikaistyöttömyyteen
aktivointitoimilla ja räätälöidyllä koulutuksella; parantaa
päivähoitopalvelujen tarjontaa erityisesti alle kolmevuotiaille lapsille;
supistaa pienituloisten työntekijöiden verokiilaa ja mukauttaa
etuusjärjestelmää;
4.           vauhdittaa toimia, joilla
puututaan korkeaan nuorisotyöttömyyteen, esimerkiksi nuorisotakuun avulla;
toteuttaa toimia nuorten houkuttelemiseksi opetusalan ammatteihin ja parantaa
oppimistuloksia; lisää ammatillisessa koulutuksessa mahdollisuuksia työpaikalla
tapahtuvaan oppimiseen; perustaa korkea-asteen koulutuksessa paremmin
työsuuntautuneita kandidaattiohjelmia; kannustaa tehokkaampaan tietämyksen
siirtoon edistämällä korkeakoulujen, tutkimusyksikköjen ja yrityssektorin
välistä yhteistyötä; vauhdittaa toimia, joilla parannetaan syrjäytyneiden
ryhmien, mukaan lukien romanit, pääsyä laadukkaan ja osallistavan esiopetuksen
ja muun opetuksen piiriin;
5.           vauhdittaa toimia, joilla
parannetaan energiamarkkinoiden toimintaa; parantaa erityisesti lainsäätäjän
vastuuvelvollisuutta tariffien määritysmekanismin läpinäkyvyyden lisäämiseksi;
vahvistaa liitäntäverkkoja naapurimaiden kanssa; parantaa energiatehokkuutta
erityisesti rakennussektorilla ja teollisuudessa;
6.           vahvistaa julkishallinnon
riippumattomuutta muuttamalla virkamieslakia; parantaa henkilöresurssien hallintoa
julkisyhteisöissä; vauhdittaa toimia, joilla lisätään keskeisten ministeriöiden
analyyttisia valmiuksia ja samalla parannetaan kykyä hyödyntää EU:n varoja;
toteuttaa toimia, joilla parannetaan oikeuslaitoksen tehokkuutta; kannustaa
lisäämään vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttöä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 375 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[4]               Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä
huhtikuuta 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan
2 kohdan mukaisesti.


Avis juridique important

|

31995H0156

95/156/EY: Komission suositus, annettu 8 päivänä maaliskuuta 1995, yhteensovitettavaksi ohjelmaksi tarkastuksista vuonna 1995 torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi tietyissä kasviperäisissä tuotteissa, hedelmät ja vihannekset mukaan lukien

Virallinen lehti nro L 103 , 06/05/1995 s. 0038 - 0039

KOMISSION SUOSITUS,annettu 8 päivänä maaliskuuta 1995,yhteensovitettavaksi ohjelmaksi tarkastuksista vuonna 1995 torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi tietyissä kasviperäisissä tuotteissa, hedelmät ja vihannekset mukaan lukien (95/156/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/30/EY (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,sekä katsoo, ettädirektiivi 90/642/ETY on muutettu direktiivillä 93/58/ETY (3), jossa määrätään direktiivin 90/642/ETY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien ensimmäisestä luettelosta, joka jäsenvaltioiden oli otettava käyttöön 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä; direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 1 kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltiot laativat myöhemmin toteutettavia ohjelmia, joissa määrätään torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevan vahvistetun luettelon noudattamisen varmistamiseksi tehtävien tarkastusten ominaisuuksista ja tiheydestä; direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdassa on säännös, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kunkin vuoden elokuun 1 päivään mennessä niiden edellisenä vuonna toteuttamien tarkastusohjelmien täytäntöönpanosta; tätä säännöstä ei voida kuitenkaan asianmukaisesti panna täytäntöön ennen 1 päivää elokuuta 1995,direktiivi 90/642/ETY on muutettu direktiivillä 90/30/EY, jossa säädetään direktiivin 90/642/ETY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien toisesta luettelosta, joka jäsenvaltioiden on otettava käyttöön viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1995,tämän vuoksi komission käytettävissä ei ole riittävästi tietoja jäsenvaltioiden toteuttamista ja suunnittelemista tarkastusohjelmista; torjunta-ainejäämien pakollisten enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi sekä sisämarkkinoiden lopullisen toteuttamisen ja toiminnan edistämiseksi on kuitenkin tarpeellista toteuttaa perusjärjestelyjä niiden torjunta-ainejäämiä koskevien tarkastusten yhteensovittamiseksi, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä vuoden 1995 aikana; tulevien yhteensovitettujen suositusten vahvistamisen kannalta olisi myös hyödyllistä, että jäsenvaltiot ilmoittaisivat komissiolle ennakolta torjunta-ainejäämien enimmäismäärien valvontaa koskevista myöhemmin toteutettavista ohjelmista,tarkastukset ja näytteiden otot, jotka jäsenvaltiot toteuttavat sen varmistamiseksi, että direktiivin 90/642/ETY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa esitettyjä torjunta-ainejäämien enimmäismääriä noudatetaan, olisi tehtävä yhteisön näytteenottomenettelyistä hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa 24 päivänä heinäkuuta 1979 annetun komission direktiivin 79/700/ETY (4), elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön ottamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/591/ETY (5) sekä virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun direktiivin 89/397/ETY (6), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/99/ETY (7), japysyvää kasvinsuojelukomiteaa on kuultu vuodeksi 1995 suunnitellusta yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta,SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT:1. ensisijaisesti valvovat direktiivin 90/642/ETY liitteessä I esitettyjen tuoteryhmien huomattavaan osuuteen kuuluvia tuotteita;2. ensisijaisesti ottavat kustakin tuotteesta sen tuotantoa, kulutusta tai yhteisöön tuontia edustavan vähimmäismäärän näytteitä säännöllisesti vuoden 1995 aikana tai tuotteen markkinointivuoden aikana sekä merkitsevät selvästi tuotteiden alkuperän ja kaupankäynnin tai kaupan pitämisen vaiheen;3. ensisijaisesti analysoivat jäämistä niin monta direktiivin 90/642/ETY liitteessä II luetelluista torjunta-aineista kuin mahdollista ottaen huomioon käytettävät analysointimenetelmät;4. saattaessaan voimaan pakollisia jäämien enimmäismääriä (JEM) myös tarvittaessa määrittävät kussakin näytteessä olevien jäämien määrät;5. toimittavat komissiolle mahdollisimman nopeasti yksityiskohtaiset tiedot direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti vuodeksi 1995 laadituista kansallisista valvontaohjelmista;6. toimittavat komissiolle 1 päivään heinäkuuta 1995 mennessä, mikäli mahdollista, mutta viimeistään 1 päivänä elokuuta 1995, kaikki direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaaditut tiedot ja erityisesti selvityksen vuonna 1994 suoritetun valvontatoiminnan tuloksista käyttäen selvitystä koskevia mallilomakkeita; ja7. toimittavat komissiolle viimeistään 1 päivänä syyskuuta 1995 vuodeksi 1996 suunnitellun kansallisen valvontaohjelman.Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 1995.Komission puolestaFranz FISCHLERKomission jäsen(1) EYVL N:o L 350, 14.12.1990, s. 71(2) EYVL N:o L 189, 23.7.1994, s. 70(3) EYVL N:o L 211, 23.8.1993, s. 6(4) EYVL N:o L 207, 15.8.1979, s. 26(5) EYVL N:o L 372, 31.12.1985, s. 50(6) EYVL N:o L 186, 30.6.1989, s. 23(7) EYVL N:o L 290, 24.11.1993, s. 14


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC0146

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007  /* SEK/2005/0146 lopull. */

	Bryssel 2.2.2005SEK(2005) 146 lopullinenSuositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOSlovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007(komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission arvioiden ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Tutkittuaan ohjelman ja kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa neuvosto antaa ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot eivät kuulu euroalueeseen, mutta niiden on määräajassa täytettävä lähentymiskriteerit, myös julkisen talouden kestävyyttä koskeva kriteeri, jotta ne voivat ottaa euron käyttöön. Koska Slovakian julkisen talouden alijäämä oli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Slovakian julkisen talouden alijäämä on liiallinen ja suositti, että liiallinen alijäämä korjattaisiin viimeistään vuoteen 2007 mennessä toukokuun 2004 lähentymisohjelman mukaisesti. Slovakiaa kehotettiin erityisesti toteuttamaan ohjelmassa kaavaillut toimenpiteet määrätietoisesti sekä nopeuttamaan julkisen talouden sopeuttamistoimia, mikäli toteutettavat rakenneuudistukset johtavat odotettua suurempaan kasvuun. Joulukuun 22 päivänä 2004 antamassaan tiedonannossa komissio katsoi, että Slovakian hallitus oli toteuttanut tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmansa 15 päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla. Slovakia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa vuosiksi 2004–2007 14 päivänä toukokuuta 2004, ja neuvosto arvioi sen 5 päivänä heinäkuuta 2004. Slovakia toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 30 päivänä marraskuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon komission syksyn 2004 talousennusteet, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta annetut käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[3]esitetyt periaatteet. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:-  Slovakia toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 30 päivänä marraskuuta 2004. Ohjelma kattaa kauden 2004–2007, ja siinä on lisäksi suuntaa-antavia ennusteita vuoteen 2010 saakka. Hallitus hyväksyi tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan asiakirjan. Se on yhdenmukainen parlamentin 9 päivänä joulukuuta 2004 hyväksymän vuoden 2005 talousarvion ja hallituksen vuosiksi 2005–2007 laatiman monivuotisen talousarviokehyksen kanssa. Ohjelma on erittäin hyvin esitetty ja vastaa tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle[4].-  Tarkistetussa lähentymisohjelmassa ennakoidaan kokonaistuotannon kasvavan 5 prosentin keskimääräisellä vauhdilla vuosina 2004–2007 ja hidastuvan 4½ prosenttiin vuonna 2005 ulkoisen kysynnän heikentyessä ja kiihtyvän lähes 5½ prosenttiin vuonna 2007, jolloin ulkoisen kysynnän ennakoidaan jälleen piristyvän. Työttömyyden ennakoidaan vähenevän vähitellen vuoden 2004 noin 18½ prosentista (työvoimatutkimuksen mukaan) 16½ prosenttiin vuonna 2007. Nämä kehitysnäkymät ovat realistisia ja vastaavat suurin piirtein komission syksyn 2004 ennusteita. Ennusteet ulottuvat vuoteen 2006 asti. Inflaation nopea lasku noin 2½ prosenttiin vuonna 2007 on realistinen vain, jos vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset pystytään rajoittamaan tiukasti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa vaihtotaseen ennakoidaan muuttuvan positiiviseksi vuonna 2007 (vuonna 2005 se ensin väliaikaisesti laskee lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Ennakoitujen vaihtotaseiden ja julkisen talouden alijäämien perusteella yksityisen sektorin nettosäästöjä syntyy koko ohjelmakauden ajan.-  Slovakia siirtyi hiljattain implisiittisistä inflaatiotavoitteista eksplisiittisiin mutta jatkaa edelleen hallittua valuutan kelluttamista. Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan viranomaisten pyrkimys liittyä euroalueeseen vuonna 2009 ja todetaan, että Slovakia osallistuu valuuttakurssimekanismiin (ERM2) viimeistään vuoden 2006 ensimmäisellä puoliskolla. Vuonna 2004 7,5 prosentin inflaatio johtui pääasiassa säänneltyjen hintojen ja välillisten verojen muutoksista. Korkoero suhteessa euroalueen pitkäaikaisiin korkoihin on ollut 100 peruspisteen vaiheilla tai alle sen. Valuuttakurssi on hiljattain jälleen alkanut nousta joitakin kuukausia vakauttamisen ja sitä edeltäneen korkopolitiikan mukaisen korkojen laskun jälkeen. Kaiken kaikkiaan koruna on vahvistunut lähes 6 prosenttia vuonna 2004.-  Tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Julkisen talouden kokonais- ja jäännösalijäämän supistuminen painottuu ohjelmakauden loppuun: kummankin alijäämän arvioidaan pysyvän pääsääntöisesti vakaana vuoteen 2006, kokonaisalijäämän 3,8 prosentissa ja jäännösalijäämän 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja niiden suunniteltu 0,8 prosenttiyksikön sopeutus siirtyy kokonaisuudessaan vuoteen 2007. Vaikka vuoden 2005 alkupuolella käyttöönotettavan rahastoivan eläkejärjestelmän vaikutus jätetään ottamatta huomioon (arviolta 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2007), suurin osa alijäämän supistumisesta tapahtuu kahden viimeisen vuoden aikana. Vuoden 2004 toukokuun ohjelmassa sopeutus koski lähinnä menoja, kun taas tarkistetussa ohjelmassa alijäämätilanteen korjaamiseksi on kaavailtu sekä menojen leikkaamista että tulojen kasvattamista. Edullisemmasta makrotalouden skenaariosta huolimatta säilytetään sopeuttamissuunnitelma tarkistetussa ohjelmassa suurin piirtein edellisen ohjelman mukaisena. Tämän vuoksi se ei vaikuta niin kunnianhimoiselta kuin edeltäjänsä. Aiempien vakauttamistoimien ansiosta saavutetuista huomattavista tuloksista ja eläkeuudistuksen vaikutuksista huolimatta alijäämän supistamisen vauhdittamiseen (erityisesti vuonna 2005) olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Se edistäisi euron käyttöönottostrategian toteuttamista Slovakiassa, parantaisi finanssipolitiikan uskottavuutta ERM2-ympäristössä, tasoittaisi suhdanteiden vaikutuksia ja auttaisi pienentämään revalvaatiopaineita. Se myös auttaisi saamaan julkisen talouden rahoitusaseman lähelle tasapainoa tai ylijäämäiseksi. Lisäksi olisi mahdollista saavuttaa riittävä marginaali sen varmistamiseksi, ettei ylijäämä ylitä perustamissopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen makrotalouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.-  Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät laajasti tarkasteltuina olevan tasapainossa koko ohjelmakauden ajan. Mainittujen makrotaloudellisten oletusten perusteella näyttää siltä, että tulopuoli on aliarvioitu koko ohjelmakauden ajalta. Eläkeuudistuksen vaikutukset ovat vielä jonkin verran epävarmoja. EU-varojen (ja osarahoitusosuuden) käyttö on todennäköisesti pienempää kuin mitä vuosiksi 2004–2006 on budjetoitu, koska käyttömahdollisuuksia ei vielä ole riittävästi. Varojen käyttö voi kuitenkin ylittää budjetoidun määrän vuonna 2007, jos viivästyminen menojen toteuttamisessa saadaan kurottua kiinni. Lisäksi vuoden 2006 parlamenttivaalit aiheuttavat epävarmuutta erityisesti sen suhteen, missä määrin menoleikkauksia toteutetaan vuonna 2007. Menoleikkaukset voivat olla nykyistä tavoitetta pienempiä tai suurempia. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2007 mennessä. Se ei tosin sisällä lainkaan varmuusmarginaalia.-  Ohjelmassa ennakoidaan velan määrän kasvavan suhteessa BKT:hen 2½ prosenttiyksikköä eli 45½ prosenttiin vuosien 2004 ja 2007 välillä. Velan kehitys suhteessa BKT:hen kuvastaa alijäämän supistumisen painottumista ohjelmakauden loppuun. Virta-varanto-korjauserät ja poikkeukselliset tekijät vaikuttavat kehitykseen huomattavasti aiempaa vähemmän, vaikka poikkeamat ennakoidussa käteisvarojen kertymässä ja yksityistämiskehityksessä ovatkin edelleen merkittäviä vuoteen 2006 saakka.-  Tarkistetussa ohjelmassa keskitytään hiljattain toteutettuihin rakenneuudistuksiin, jotka parantavat julkisen talouden laatua ja todennäköisesti myös kasvua. Uudistukset ovat aiemmin toteutettujen, jo vuonna 2004 voimaan tulleiden laajojen uudistusten (muun muassa merkittävien verouudistusten) kaltaisia. Hiljattain toteutetuissa uudistuksissa on periaatteessa kyse terveydenhuoltoalan uudistusten toisesta vaiheesta sekä rahastoivasta eläkejärjestelmästä, jotka tulivat voimaan vuoden 2005 alusta.-  Slovakialla voi olla ongelmia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydessä. Erityisesti väestön ikääntyminen aiheuttaa julkiselle taloudelle merkittäviä kustannuksia. Vaikka suunniteltu alijäämän supistaminen onnistuisikin keskipitkällä aikavälillä, pitkän aikavälin kestävyys ei olisi täysin varmaa. Suunnitellut ja toteutetut rakenneuudistukset, erityisesti eläke- ja terveydenhuoltouudistukset, vaikuttavat julkisen talouden kestävän aseman saavuttamiseen pitkällä aikavälillä. Perusedellytyksenä on uudistusten täysimääräinen toteuttaminen sen lisäksi, että suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutuu ohjelmakauden aikana.-  Tarkistuksessa esitetty talouspolitiikka on yleisesti ottaen julkista taloutta koskevien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen maakohtaisten suositusten mukaista. Slovakia on edennyt erityisen hyvin liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.-  Edellä olevan arvioinnin ja neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisten suositusten perusteella Slovakian kannattaisi i) käyttää hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005; ii) tehdä keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varoa, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.Tämän arvioinnin perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus:7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTOSlovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [17 päivänä helmikuuta 2005] Slovakian lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma vastaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia.Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan kokonaistuotannon kasvavan 5 prosentin keskimääräisellä vauhdilla ja hidastuvan 4½ prosenttiin vuonna 2005 ulkoisen kysynnän heikentyessä ja kiihtyvän lähes 5½ prosenttiin vuonna 2007, jolloin ulkoisen kysynnän ennakoidaan jälleen piristyvän. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuennusteisiin. Ohjelmassa ennakoitu inflaatio vaikuttaa vähäiseltä. Se on realistinen vain, jos vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset pystytään rajoittamaan tiukasti.Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakiassa on liiallinen alijäämä ja suositti tilanteen korjaamista vuoteen 2007 mennessä. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteena on supistaa alijäämä 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kuten neuvosto on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosittanut. Julkisen talouden kokonais- ja jäännösalijäämän supistuminen painottuu ohjelmakauden loppuun: kummankin alijäämän arvioidaan pysyvän pääsääntöisesti vakaana vuoteen 2006, kokonaisalijäämän 3,8 prosentissa ja jäännösalijäämän 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja niiden suunniteltu 0,8 prosenttiyksikön sopeutus siirtyy kokonaisuudessaan vuoteen 2007. Vaikka vuonna 2005 käyttöönotettavan rahastoivan eläkejärjestelmän vaikutus jätetään ottamatta huomioon, suurin osa alijäämän supistumisesta toteutuu kahden viimeisen vuoden aikana. Vuoden 2004 toukokuun ohjelmassa sopeutus koski lähinnä menoja, kun taas tarkistetussa ohjelmassa alijäämätilanteen korjaamiseksi on kaavailtu sekä menojen leikkaamista että tulojen kasvattamista. Edullisemmasta makrotalouden skenaariosta huolimatta säilytetään sopeuttamissuunnitelma tarkistetussa ohjelmassa suurin piirtein edellisen ohjelman mukaisena. Tämän vuoksi tarkistettu ohjelma ei vaikuta niin kunnianhimoiselta kuin edeltäjänsä. Aiempien vakauttamistoimien ansiosta saavutetuista huomattavista tuloksista ja eläkeuudistuksen vaikutuksista huolimatta alijäämän supistamisen vauhdittaminen (erityisesti vuonna 2005) edistäisi euron käyttöönottostrategian toteuttamista Slovakiassa, parantaisi finanssipolitiikan uskottavuutta ERM-ympäristössä, tasoittaisi suhdanteiden vaikutuksia ja auttaisi pienentämään revalvaatiopaineita. Se myös auttaisi saamaan julkisen talouden rahoitusaseman lähelle tasapainoa tai ylijäämäiseksi. Lisäksi olisi mahdollista saavuttaa riittävä marginaali sen varmistamiseksi, ettei ylijäämä ylitä perustamissopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen makrotalouden normaaleissa suhdannevaihteluissa.Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät laajasti tarkasteltuina olevan tasapainossa koko ohjelmakauden ajan. Mainittujen makrotaloudellisten oletusten perusteella näyttää siltä, että tulopuoli on aliarvioitu koko ohjelmakauden ajalta. Eläkeuudistuksen vaikutukset ovat vielä jonkin verran epävarmoja. EU-varojen (ja osarahoitusosuuden) käyttö on todennäköisesti pienempää kuin mitä vuosiksi 2004–2006 on budjetoitu, koska käyttömahdollisuuksia ei vielä ole riittävästi. Varojen voi käyttö kuitenkin ylittää budjetoidun määrän vuonna 2007, jos viivästyminen menojen toteuttamisessa saadaan kurottua kiinni. Lisäksi vuoden 2006 parlamenttivaalit aiheuttavat epävarmuutta erityisesti sen suhteen, missä määrin menoleikkauksia toteutetaan vuonna 2007. Menoleikkaukset voivat olla nykyistä tavoitetta pienempiä tai suurempia. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden viimeiseen vuoteen eli vuoteen 2007 mennessä. Se ei tosin sisällä lainkaan varmuusmarginaalia.Velan arvioidaan olevan 43,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan 2½ prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.Slovakialla voi olla ongelmia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydessä. Erityisesti väestön ikääntyminen aiheuttaa julkiselle taloudelle merkittäviä kustannuksia. Suunnitellut ja toteutetut rakenneuudistukset, erityisesti eläke- ja terveydenhuoltouudistukset vaikuttavat julkisen talouden kestävään asemaan pitkällä aikavälillä. Perusedellytyksenä on kuitenkin uudistusten täydellinen toteuttaminen sen lisäksi, että suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutuu ohjelmakauden aikana.Tarkistuksessa esitetty talouspolitiikka on yleisesti ottaen julkista taloutta koskevien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen maakohtaisten suositusten mukaista. Slovakia on edennyt erityisen hyvin liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa.* * *Edellä olevan arvioinnin ja neuvoston perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisten suositusten perusteella neuvosto katsoo, että Slovakian olisi: i) käytettävä hyväkseen kaikki mahdolliset keinot julkisen talouden alijäämän supistamisen nopeuttamiseksi, muun muassa käyttämällä odotettua suurempia tuloja ja säästöjä menojen kattamiseen, erityisesti vuonna 2005; ii) tehtävä keskipitkän aikavälin menokatoista sitovampia ja iii) varottava, etteivät vuoden 2004 korkean inflaation kerrannaisvaikutukset vaikuta ohjelmassa kaavailtuun inflaation lähentymiskehitykseen.Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu2004 | 2005 | 2006 | 2007 |BKT:n määrä (muutos, %) | CP marrask. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |COM lokak. 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | – |CP toukok. 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |YKHI-inflaatio (%) | CP marrask. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |COM lokak. 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | – |CP toukok. 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)1 | CP marrask. 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |COM lokak. 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | – |CP toukok. 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)1 | CP marrask. 2004 | -1.5 | -1.4 | -1.6 | -0.7 |COM lokak. 2004 | -1.6 | -1.6 | -1.8 | – |CP toukok. 2004 | -1.4 | -1.1 | -1.2 | -0.4 |Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | CP marrask. 2004 | 43.0 | 44.2 | 45.3 | 45.5 |COM lokak. 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | – |CP toukok. 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |1 Julkisen talouden rahoitusasema ja perusjäämä sisältävät rahastoivan eläkejärjestelmän käyttöönotosta vuonna 2005 johtuvan tulojen supistumisen ja näin ollen myös alijäämän kasvamisen (suhteessa BKT:hen arviolta 0,4 prosenttia vuonna 2005, 1,0 prosenttia vuonna 2006 ja 1,1 prosenttia vuonna 2007). Lähteet: Lähentymisohjelma (CP), komission yksiköiden syksyllä 2004 julkaisemat talousennusteet (COM). |[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.[4] Ohjelma sisältää käytännesäännöissä vaadittujen pakollisten tietojen lisäksi myös säännöissä mainitut valinnaiset tiedot muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Kattavat lisätiedot helpottavat anlyysin tekemistä. Menojen suhde BKT:hen ja tulojen suhde BKT:hen vuonna 2003 poikkeaa tilastotoimiston antamista luvuista, samoin julkisen kulutuksen eri osa-alueiden luokittelu poikkeaa (suhteellisen vähän) tilastotoimiston käyttämästä luokittelusta: esimerkiksi luontoismuotoisia sosiaalisia tulonsiirtoja ei ole esitetty omana luokkanaan. Tämä ei kuitenkaan vaikeuta arviointia. Valinnaisista tiedoista puuttuvat myös nimelliset efektiiviset valuuttakurssit vuosiksi 2006–2007. Lisäksi osassa tarkistettua lähentymisohjelmaa julkisen talouden perusjäämä on laskettu nettokorkomaksujen perusteella.[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.