               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 421 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Portugalin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Portugalin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Portugali kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Portugalin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Portugalia koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Erityisesti suuri ulkomainen nettovelka, yksityinen ja julkinen velka sekä järjestämättömien lainojen suuri osuus ovat haavoittuvuustekijöitä tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Ulkomaisen nettovelan sopeutus edellyttää, että vaihtotase pysyy kohtuullisena ja parantuneesta kilpailukyvystä pidetään kiinni. Yksityisen velkasuhteen aleneminen korkealta tasolta jatkuu, mikä johtuu uudelleen käynnistyneestä nimelliskasvusta ja lievästi negatiivisista luottovirroista. Julkisen talouden velkasuhde on ennusteiden mukaan siirtynyt lasku-uralle tilanteessa, jossa velan vähentäminen on jatkuvasti tarpeen. Rahoitusalaa koskevat toimenpiteet ovat auttaneet pienentämään vakauteen kohdistuvia riskejä. Pankkien kannattavuus on kuitenkin edelleen heikko ja järjestämättömiä lainoja on paljon (vaikka niiden määrä onkin kääntynyt laskuun). Tuottavuuden kasvun vauhdittaminen on keskeistä, jos halutaan parantaa kilpailukykyä, vähentää velkoja ja lisätä potentiaalista kasvua. Työttömyys on vähentynyt nopeasti useita vuosia. Politiikkatoimia tarvitaan edelleen. Erityisesti on pantava täytäntöön suunnitelmat järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Monet uudistussuunnitelmat ja niiden hyväksyminen ja täytäntöönpano edellyttävät seurantaa. Näitä ovat esimerkiksi toimet, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja joilla uudistetaan julkisen talouden rakennetta ja parannetaan sen kestävyyttä.

               (4)Portugali toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Vakausohjelmassa ennustetaan julkisen talouden velkasuhteen pysyvän vakaalla lasku-uralla. Portugalin kansallinen uudistusohjelma sisältää sekä lyhyen että pitkän aikavälin sitoumuksia ja kattaa vuoden 2018 maaraportissa määritellyt haasteet. Siinä ilmoitetaan koulutusta ja innovointia koskevista toimenpiteistä, jotka voivat parantaa tuottavuutta ja lisätä Portugalin viennin arvoa. Esitetty järjestämättömien lainojen vähentämiseen tähtäävä strategia ja yritysten pääomittamisen edistämistoimet vähentävät osaltaan Portugalin talouden velkaantuneisuutta ja puhdistavat pankkien taseita. Esitettyjen ohjelmien tehokas täytäntöönpano tukisi kaiken kaikkiaan epätasapainojen korjaamista.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (6)Portugaliin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Portugali aikoo vuoden 2018 vakausohjelmansa perusteella saavuttaa julkisen sektorin alijäämän, joka on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, ja parantaa tilannetta edelleen niin, että rahoitusasema on 1,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Suunnitelmissa ei oteta huomioon pankkitukitoimien potentiaalisia alijäämää kasvattavia vaikutuksia vuodesta 2019 eteenpäin. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,25 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. Vuoden 2018 vakausohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden velka on BKT:hen suhteutettuna 122,2 prosenttia vuonna 2018, 118,4 prosenttia vuonna 2019 ja 107,3 prosenttia vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2018 uskottava, mutta seuraavina vuosina suotuisa. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2018 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

               (7)Portugalin vuoden 2018 vakausohjelmassa todetaan, että vuonna 2017 aiheutuneiden laajojen maastopalojen vaikutus julkiseen talouteen oli merkittävä ja annetaan riittävä näyttö näiden julkisen talouden lisäkustannusten laajuudesta ja luonteesta.  Vakausohjelman perusteella vuoden 2018 talousarvioon sisältyy maastopaloja ehkäisevistä toimenpiteistä aiheutuvia poikkeuksellisia menoja, joiden määrä on noin 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelma käsittää kertaluonteisiksi luokiteltuja menoja, jotka liittyvät hätätilanteiden hallintaan ja ennaltaehkäisyyn. Koska nämä menot ovat luonteeltaan integroituja ja suorassa yhteydessä vuoden 2017 laajoihin maastopaloihin, maastopalojen ehkäisytoimista aiheutuvien menojen erityiskohtelu voitaisiin ottaa huomioon epätavallista tapahtumaan koskevan lausekkeen soveltamisessa. Komission mukaan ennaltaehkäisyyn liittyvien toimenpiteiden osalta hyväksyttävät lisämenot ovat vuonna 2018 yhteensä 0,07 prosenttia suhteessa BKT:hen. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä otetaan huomioon tällaiset lisämenot, sillä laaja maastopalo on epätavallinen tapahtuma, jonka vaikutus Portugalin julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos tilapäinen poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Lopullinen arviointi (myös hyväksyttävät määrät) tehdään keväällä 2019 Portugalin viranomaisten toimittamien vuoden 2018 toteutumatietojen perusteella.

               (8)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Portugalin olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  9
                nimellinen kasvu ei ole yli 0,1 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla todettiin, että vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa julkisen talouden kestävyyden. Komissio on tehnyt Portugalin alustavasta talousarviosuunnitelmasta antamansa lausunnon yhteydessä arvion elpymisen vahvuudesta Portugalissa ja ottanut siinä asianmukaisella tavalla huomioon talouden kestävyyttä koskevat haasteet. Arvion perusteella muita tekijöitä ei tarvitse ottaa tältä osin huomioon. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositetusta sopeutuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018 ja vuosina 2017 ja 2018 yhdessä tarkasteltuina.

               (9)Kun otetaan huomioon, että Portugalin julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 1,3 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen9 nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 0,7 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 sekä vuosina 2018 ja 2019, kun niitä tarkastellaan yhdessä. Samaan aikaan Portugalin ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuosina 2018 ja 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi. Mahdollisten satunnaistulojen käyttö julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen olisi järkevää.

               (10)Julkisen velan kestävyyden varmistaminen perustuu kestävään julkisen talouden vakauttamiseen, joka toteutetaan parantamalla julkisen talouden rakennetta. Tavoite voidaan saavuttaa lisäämällä veronkantoa ja tehostamalla menojen valvontaa. Jotta menojen valvontaa voidaan tehostaa, avainasemassa ovat sitoumusten valvontaa koskevan lain tehokas täytäntöönpano, julkisen talouden kehystä koskevan lain tinkimätön ja oikea-aikainen täytäntöönpano ja menojen uudelleenarvioinnin ja järkeistämisen jatkaminen. Talousarvion suunnittelu ja toteutus ovat edelleen merkittäviä haasteita erityisesti terveydenhuoltoalalla, jossa viivästyneiden maksujen (maksurästit) osuus on edelleen hyvin suuri, mikä kuvaa myös puutteita kirjanpidon valvontamekanismeissa ja hallintokäytännöissä. Kestävä julkisen talouden vakauttaminen edellyttäisi puuttumista väestön ikääntymiseen liittyviin suuriin ja kasvaviin kustannuksiin. Keskipitkällä aikavälillä ikääntymiseen liittyvien julkisen talouden riskien kasvun odotetaan johtuvan pääasiassa eläkkeiden rahoittamisen aiheuttamista kustannuksista. Terveydenhuoltoon liittyvien kustannusten odotetaan puolestaan lisäävän painetta pitkällä aikavälillä. Näitä riskejä voitaisiin pienentää toimilla eläkejärjestelmän keskipitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi sekä kattavalla strategialla väestön ikääntymiseen liittyvien terveydenhuoltomenojen supistamiseksi.

               (11)Julkisen talouden rakennetta voitaisiin vastaavasti parantaa merkittävästi menojen valvonnalla ja julkisen velan hoidolla sekä parantamalla valtionyhtiöiden yleistä taloudellista kestävyyttä. Vaikka valtionyhtiöiden kokonaisnettotulos on edelleen negatiivinen, niiden operatiiviset tulokset ovat yleisesti parantuneet viime vuosina, lukuun ottamatta terveydenhuoltoalaa, jossa tulokset ovat heikentyneet. Julkiseen sektoriin kuuluvien yhteisöjen ei-konsolidoitu kokonaisvelka on myös edelleen korkealla tasolla, ja se oli noin 19,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2017 lopussa. Valtionyhtiöiden valvonnan parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä ollaan ottamassa käyttöön, mutta niiden vaikutus jää vielä nähtäväksi. Käynnissä oleva valtionyhtiöiden velanhoito- ja pääomitussuunnitelma vähentää todennäköisesti velkaantumista ja supistaa korkomenoja, mutta positiivisia kannustimia voitaisiin vahvistaa varmistamalla ennakoitavat ja avoimet puitteet talousarviosta tehtäville rajallisille varainsiirroille.

               (12)Portugalin työmarkkinoiden elpyminen jatkuu maan taloudellisen suorituskyvyn parantuessa. Talouteen saatiin noin 150 000 uutta työpaikkaa vuonna 2017, ja 20–64-vuotiaiden työllisyysaste nousi 73,4 prosenttiin vuonna 2017 eli kriisiä edeltäneelle tasolle. Työttömyysaste laski huomattavasti ja on nyt alle euroalueen keskiarvon. Pitkäaikaistyöttömyysaste on alentunut nopeasti, mutta se on edelleen suhteellisen korkea. Portugali noudattaa aktiivista työvoimapolitiikkaa, myöntää sosiaaliturvaan liittyviä vapautuksia ja sillä on käytössä yksilöllistä tukea työnhakijoille tarjoava julkisten työvoimapalvelujen malli. Näiden lisäksi se suunnittelee toteuttavansa vuonna 2018 keskitettyjen työvoimapalvelupisteiden järjestelmän. Tällä voisi olla suuri merkitys aktivointitoimenpiteiden laajemman kattavuuden varmistamisessa. Myös köyhyyttä ja eriarvoisuutta kuvaavat indikaattorit ovat edelleen kohentuneet. Köyhyys- ja syrjäytymisriski on tullut lähemmäksi EU:n keskiarvoa, ja köyhimpiin 20 prosenttiin kuuluvien kotitalouksien tulot ovat kasvaneet vuodesta 2015. Tuloerot ovat kuitenkin edelleen suuret. Lisäksi sosiaaliset tulonsiirrot (lukuun ottamatta eläkkeitä) eivät riitä nostamaan köyhyydestä, vähimmäistulojärjestelmä on edelleen riittämätön (vaikkakin parantunut) ja kohtuuhintainen asuminen on kasvava haaste pienituloisille kotitalouksille.

               (13)Vaikka pysyvien työpaikkojen määrä kasvoi merkittävästi vuonna 2017, määräaikaisten työntekijöiden osuus pysyi vakaasti 22 prosentissa ja on edelleen yksi EU:n korkeimpia. Vuonna 2017 noin 82 prosenttia määräaikaisista työntekijöistä oli tässä tilanteessa vastoin tahtoaan. Vaikka useammat ihmiset siirtyvät määräaikaisista pysyviin työpaikkoihin, määräaikaiset työsopimukset ovat edelleen työttömien pääasiallinen työllistymiskanava. Lisäksi määräaikaisten ja vakituisten työntekijöiden välinen (jo ennestään suuri) palkkaero kasvoi finanssikriisin aikana. Pysyvien työpaikkojen luomista edistävät toimenpiteet (kuten Contrato-Emprego) ja vapautukset sosiaalivakuutusmaksuista, joita myönnetään vastikkeena haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden palkkaamisesta, ovat osoittautuneet tehokkaiksi toimiksi, mutta niiden kattavuus on ollut rajallinen. Eräät työsuhdeturvalainsäädännön näkökohdat ja vaivalloiset tuomioistuinmenettelyt voivat edelleen vähentää kiinnostusta palkata työntekijöitä vakinaisiin työsuhteisiin. Tällä hetkellä ei ole suunnitteilla toimia irtisanomisia koskevan oikeudellisen kehyksen tarkistamiseksi. Hallitus suunnittelee työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien kolmikantakeskustelujen avulla toimenpiteitä, joilla puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen.

               (14)Aikuisväestön yleinen osaamistaso on Euroopan alhaisimpia ja heikentää maan innovointipotentiaalia ja kilpailukykyä. Tämä koskee myös digitaalisia taitoja: vuonna 2017 vain 50 prosentilla 16–74-vuotiaista oli perustason tai sen ylittävä digiosaaminen (EU:n keskiarvo oli 57 prosenttia). Ohjelmia taitojen kehittämiseksi ollaan parhaillaan käynnistämässä (erityisesti Qualifica ja kansallinen digiosaamisaloite Incode 2030). Niiden tehokkuus työntekijöiden perustaitojen (luku- ja kirjoitustaito, digiosaaminen) parantamisessa ja viime kädessä tuottavuuden kohentamisessa riippuu kuitenkin tarjottavan koulutuksen kattavuudesta ja laadusta (pelkkä taitojen tunnustaminen ei riitä). Vaikka on näyttöä siitä, että viimeaikaiset vähimmäispalkan korotukset (yhteensä 18,3 prosentin lisäys vuodesta 2014) eivät ole vaikuttaneet haitallisesti matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysasteeseen, sen piiriin kuuluvien työntekijöiden osuuden merkittävä kasvu (20,4 prosenttia vuoden 2017 kolmannella neljänneksellä) on johtanut palkkakompressioon. Tämä uhkaa kaventaa taitojen tuomaa palkkapreemiota erityisesti matalan ja keskitason osaamistason työntekijöiden välillä. Näin matalan osaamistason työntekijöiden kannustimet panostaa koulutukseen heikkenevät. Hallitus seuraa tiiviisti vähimmäispalkan kehitystä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa.

               (15)Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on edelleen EU:n keskiarvoa yleisempää, mutta pitkällä aikavälillä ollaan menossa parempaan suuntaan. Tämä on osittain niiden toimenpiteiden ansiota, joilla edistetään koulumenestystä ja vähennetään opintojen keskeyttämistä. Koulutustulokset paranevat edelleen, mutta yhdenvertaisuus herättää huolta, sillä heikosti menestyvien osuudet poikkeavat toisistaan huomattavasti alimmassa ja ylimmässä sosioekonomisessa kvartiilissa. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus (30–34-vuotiaat) on laskenut. Se oli 34,6 prosenttia vuonna 2016 ja 33,9 prosenttia vuonna 2017, eli selvästi alle vuodeksi 2020 asetetun 40 prosentin kansallisen tavoitteen. Vaikka luonnontieteiden, insinöörialojen, teknologian ja matematiikan alalla korkeakoulututkinnon suorittaneiden opiskelijoiden työllistettävyys on hyvä, opiskelijoiden sisäänotto on näillä aloilla vähäinen.

               (16)Portugalin tutkimus- ja innovointijärjestelmä on kehittynyt viime vuosina myönteisesti erityisesti henkilöresurssien ja tieteellisen tuotannon määrän ja laadun osalta. Tästä huolimatta merkittäviä pullonkauloja esiintyy edelleen yliopisto- ja yritysmaailman välisen tiiviimmän yhteistyön kulttuurin ja suotuisten olosuhteiden luomisessa. Tällaisia ovat tietämyksen ja teknologian siirron esteet , tutkimustulosten kaupallistaminen sekä tutkijan urapolut, jotka eivät kannusta riittävästi tutkijoita kartoittamaan keinoja yritystoimintaa edistävään tutkimukseen ja mahdollisuuksia yhteistyöhön teollisuuden kanssa. Teollis- ja tekijänoikeusoikeuksia koskevan tietoisuuden lisääminen edelleen ja näiden oikeuksien selkeyttäminen yliopisto- ja yritysmaailman välisissä suhteissa voisi auttaa sopimustavoitteiden toteutusajan lyhentämisessä ja tieteellisen tiedon muuntamisessa rahaksi sekä kasvattaa taloudellista potentiaalia.

               (17)Parhaillaan toteutetaan kattavaa strategiaa, jolla tähdätään järjestämättömien lainojen nopeampaan vähentämiseen. Strategia onkin auttanut vähentämään järjestämättömien lainojen määrää. Niiden osuus kaikista lainoista oli 17,2 prosenttia vuoden 2016 lopussa ja 14,6 prosenttia vuoden 2017 kolmannella neljänneksellä. Järjestämättömät yrityslainat ovat erityinen huolenaihe, koska niiden osuus on noin kaksi kolmasosaa järjestämättömien lainojen kokonaiskannasta. Järjestämättömien yrityslainojen osuus on edelleen suuri eli 26,6 prosenttia yrityslainakannasta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat järjestelyt ovat ratkaisevassa asemassa, jotta luotontarjontaa voidaan suunnata uusiin investointeihin ja kestävään kasvuun. Maksukyvyttömiä yrityksiä koskevat menettelyt ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien heikot jälkimarkkinat ovat edelleen merkittäviä esteitä järjestämättömien lainojen osuuden pienentämiselle. Vaikka pääomankorotukset sekä meneillään olevat toimet kustannusten supistamiseksi parantavat rahoitusalan näkymiä, kannattavuus on edelleen vähäinen, altistuminen valtionvelkaan liittyville riskeille suurta ja pääomapuskurit heikkoja.

               (18)Rahoituksen ja pääoman saanti on edelleen suuri haaste Portugalin taloudessa. Rahoituksen ja erityisesti oman pääoman ehtoisen pääoman vakaa saatavuus on yksi portugalilaisyritysten suurimmista haasteista. Tilannetta ovat pahentaneet entisestään paineet velkavivun purkamiseen. Vaihtoehtoisten rahoituslähteiden merkitys on suhteellisesti tarkasteltuna edelleen vähäinen. Viime vuosina on käynnistetty uusia ohjelmia ja luottojärjestelyjä sekä yksinkertaistettu edelleen liiketoimintaympäristöä. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen. Samanaikaisesti järjestämättömien lainojen osuus on edelleen suuri (vaikka se onkin supistunut) ja yritykset ovat pitkälle velkaantuneita. Pääoman parempi kohdentaminen tuottavampiin yrityksiin parantaisi investointiympäristöä.

               (19)Vaikka hallintoa on yksinkertaistettukansalaisten ja yritysten arkeen vaikuttavissa monialaisissa kysymyksissä, toimialakohtaiset hallinnolliset ja sääntelyyn perustuvat esteet haittaavat edelleen investointien ja resurssien tehokasta kohdentumista. Tältä osin erittäin tarpeellisia toimialakohtaisia uudistuksia ovat menettelyjen uudistaminen lyhentämällä päätöksenteon määräaikoja, poikkeaminen hiljaisen hyväksynnän periaatteesta vain hyvin harvoissa tapauksissa ja useiden asiakirjojen toimittamista edellyttävien lupajärjestelmien korvaaminen ilmoitusluontoisilla järjestelyillä. Rakennusalan hallinnolliset maksut olisi suhteutettava todellisiin kustannuksiin. Kilpailu on julkisten hankintojen alalla edelleen vähäistä. Julkisia hankintoja koskevalla tarkistetulla säännöstöllä pyritään edistämään läpinäkyvyyttä, kilpailua ja julkisten hankintojen parempaa hallinnointia. Uusien sääntöjen noudattamista olisi seurattava, kuten myös ilman tarjouskilpailua tehtäviin sopimuksiin sovellettavien sääntöjen tiukentamisen vaikutusta. Vaikka Portugalin oikeusjärjestelmän toimintaa on edelleen tehostettu, oikeudenkäyntien pitkä kesto hallintotuomioistuimissa on yhä ongelma. Lisäksi yritykset pitävät edelleen huolenaiheina korruptiota ja läpinäkyvyyden puutetta. Vaikka korruptiota koskevien syytteiden nostamisessa on edistytty, pyrkimykset parantaa julkisten toimielinten lahjomattomuuden toimintakulttuuria eivät ole toistaiseksi tuottaneet riittäviä tuloksia.

               (20)Sääntelyuudistukset ovat harventuneet rahoitustukiohjelman jälkeen, ja sen yhteydessä sovitut uudistukset ovat näin keskeytyneet tai joissakin tapauksissa jopa peruuntuneet. Konserneja on kielletty tarjoamasta useita asiantuntijapalveluja. Tiettyjä asiantuntijapalveluja (erityisesti oikeudellisia palveluja) koskevat säännöt eivät ole yhtä kunnianhimoisia kuin puitelaki ratkaisevissa kysymyksissä, joita ovat esimerkiksi oikeudellinen muoto, osakkuus, hallinnointi, mainonta ja monialaiset käytännöt. Rakennuspalvelujen tarjoajien lupa- ja rekisteröintimenettelyjen uudistusta ei ole juurikaan täydennetty keventämällä asennuspalveluihin ja rakennustarkastuksiin liittyviä valvontatoimia.

               (21)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Portugalin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Portugalille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Portugalin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (22)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  10
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (23)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

               SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 0,7 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen supistamista; lisää menojen valvontaa ja kustannustehokkuutta sekä varmistaa asianmukaisen budjetoinnin erityisesti terveydenhuoltoalalla, keskittymällä sairaaloiden maksurästien vähentämiseen; lisää valtionyhtiöiden taloudellista kestävyyttä, erityisesti parantamalla niiden kokonaisnettotulosta ja vähentämällä velkaa;

               2.edistää vakinaisiin työsopimuksiin perustuvaa palkkaamista tukevan toimintaympäristön muodostumista, myös tarkistamalla oikeudellista kehystä työmarkkinaosapuolia kuullen; parantaa aikuisväestön osaamistasoa, myös digitaalista lukutaitoa, vahvistamalla ja laajentamalla osaamisen tunnustamiseen tähtäävien ohjelmien koulutuskomponentin kattavuutta; lisää sisäänottoa korkea-asteen koulutuksessa, erityisesti luonnontieteiden ja teknologian aloilla;

               3.tehostaa maksukyvyttömyys- ja perintämenettelyjä ja vähentää järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden esteitä; parantaa yritysten rahoituksen saantia; vähentää hallinnollisia rasitteita lyhentämällä menettelyjen määräaikoja, hyödyntämällä enemmän hiljaista hyväksyntää ja keventämällä asiakirjojen toimittamisvaatimuksia; poistaa sääntelyyn edelleen sisältyviä rajoituksia varmistamalla erittäin tarkasti säänneltyjä ammatteja koskevan puitelain asianmukaisen täytäntöönpanon; ja tehostaa hallintotuomioistuinten toimintaa, muun muassa lyhentämällä menettelyjen kestoa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 421 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 220 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

                     (10)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 426 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Ruotsin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Ruotsin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

               (2)Ruotsia koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  5
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Jo ennestään suuret kotitalouksien velat jatkavat kasvuaan. Asuntojen hinnat ovat nousseet nopeasti ja käytännössä keskeytyksettä noin 20 vuoden ajan. Vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä hinnat laskivat. Arvostusindikaattorit osoittavat silti, että asuntojen hinnat ovat edelleen erittäin korkeita suhteessa talouden perustekijöihin. Vaikka vaikuttaa siltä, että pankeilla on riittävästi pääomaa, hallitsemattomat korjausliikkeet voivat vaikuttaa myös rahoitusalaan, sillä pankkien riskipositio, joka kohdistuu kotitalouksien asuntolainoihin, on kasvussa. Korjausliikkeiden heijastusvaikutukset voivat ulottua naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Viime vuosina on toteutettu toimenpiteitä, joilla hillitään asuntovelan kasvua ja lisätään asuntorakentamista. Politiikkatoimet eivät kuitenkaan vielä ole olleet riittäviä vaikuttamaan asuntojen yliarvostukseen. Tärkeitä toimia on vielä toteuttamatta. Erityisesti olisi puututtava omistusasumisen verokannustimiin sekä lisättävä asuntotarjonnan ja vuokra-asuntomarkkinoiden toimivuutta.

               (3)Ruotsi toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (5)Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan, että se saavuttaa vuonna 2018 ylijäämän, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja pysyy edelleen koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessaan, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 37,3 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 29,0 prosenttiin vuonna 2021. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä talouskasvun ja terveen julkisen talouden ansiosta. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2018 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,0 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Neuvosto katsoo vuoden 2018 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2018 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (6)Kotitalouksien velkaantuneisuus on jatkanut kasvuaan jo ennestään korkealta tasolta. Vuonna 2017 kotitalouksien velka kasvoi 7,0 prosenttia, ja velan määrä oli suhteessa BKT:hen 86 prosenttia ja suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin 184 prosenttia. Nämä luvut kuuluvat EU:n korkeimpiin. Uusien asuntolainan ottajien keskimääräinen velka suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin pieneni jonkin verran vuonna 2016, mutta kasvoi jälleen vuonna 2017 uuteen ennätykseen eli 411 prosenttiin. Kotitalouksien velkaantumisen kasvu johtuu pääasiassa asuntolainamäärän lisääntymisestä, joka liittyy asuntojen korkeisiin hintoihin ja lainarahoitteista kiinteistösijoittamista suosiviin rakenteellisiin vääristymiin. Velka jakautuu epätasaisesti, sillä alemman tulotason kotitalouksien ja nuorempien kotitalouksien velkataakka on erityisen suuri suhteessa tuloihin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä. Niitä ovat luototusasteen rajoittaminen, pankkien riskipainojen alarajojen tarkistaminen ja virallisen asuntolainojen lyhentämissäännön käyttöönotto kesäkuussa 2016. Uusi tiukennettu lyhennysvaatimus asuntolainoille, jotka ovat tuloihin suhteutettuina suuria, tuli voimaan maaliskuussa 2018. Ruotsi on myös antanut lainsäädäntöä, jolla makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen (Finansinspektionen) oikeudellisia valtuuksia vahvistetaan. Uudet valtuudet ovat olleet käytössä helmikuusta 2018 alkaen. Niiden ansiosta viranomainen voi reagoida aikaisemmin ja laajemmalla toimenpidevalikoimalla kotitalouksien velan kasvuun liittyviin riskeihin. Tähän mennessä toteutettujen makrovakaustoimenpiteiden vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää olleen vähäinen. Kotitalouksien velan kasvua voitaisiin hillitä rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja, mutta hallitus ei ole edistynyt tässä asiassa.

               (7)Ruotsin talous kasvoi vuonna 2017 voimakkaasti, noin 2,4 prosenttia, vahvan kotimaisen kysynnän ruokkimana. Investointien panos kysyntään oli erityisen vahva, sillä ne lisääntyivät kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen aikana 6,0 prosenttia (vuositasolla) asuntoinvestointeihin painottuen. Vaikka uudisrakentaminen on viime vuosina lisääntynyt voimakkaasti, tarjonta on edelleen puutteellista, ja erityisesti suurten kaupunkien ympäristössä on pulaa kohtuuhintaisista asunnoista. Kohtuuhintaisten asuntojen puute voi rajoittaa myös työvoiman liikkuvuutta ja haitata maahanmuuttajien integrointia työmarkkinoille sekä edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta.

               (8)Kaksi vuosikymmentä jatkuneen asuntojen hintojen nopean nousun jälkeen asuntomarkkinoilla koettiin asteittainen hintojen lasku syksyllä 2017, mutta hinnat ovat edelleen korkeammat kuin perustekijöiden perusteella voitaisiin olettaa. Hintoja nostavia keskeisiä tekijöitä ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet ja edulliset luottoehdot yhdistettyinä asuntolainojen edelleen suhteellisen alhaiseen lyhennysasteeseen. Lisäksi asuntopula liittyy rakenteelliseen tehottomuuteen, kuten rakennusalan vähäiseen kilpailuun, joka johtuu pienten ja ulkomaisten yritysten markkinoillepääsyn esteistä ja siitä, että suuret rakennuttajat voivat kontrolloida tonttimaata. Myös nykyisen asuntokannan tehokas käyttö on estynyt. Vuokramarkkinoilla markkinatason alittavat vuokrat aiheuttavat lukkiutumisvaikutuksia ja sisäpiiri–ulkopiiri-vaikutuksia. Omistusasuntojen markkinoilla myyntivoittovero vähentää asunnonomistajien liikkuvuutta. Ruotsin viranomaiset toteuttavat edelleen vähitellen 22-kohtaista suunnitelmaa, jolla lisätään asuntorakentamista ja parannetaan asuntomarkkinoiden tehokkuutta. Mitään merkittäviä politiikkatoimia ei kuitenkaan ole toteutettu vuokrahintojen sopimisen joustavoittamiseksi tai myyntivoittoveron määräytymismallin tarkistamiseksi.

               (9)Kehittynyt talous tarvitsee korkean osaamistason työntekijöitä, ja joillakin aloilla, kuten rakentamisessa, koulutuksessa, terveydenhuollossa, luonnontieteissä, insinöörialoilla ja tieto- ja viestintätekniikan alalla, alkaakin olla työvoimapula. Haasteita riittää tässä tilanteessa, esimerkiksi maahanmuuttajataustaisten, ja erityisesti naisten, integroituminen työmarkkinoille. EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten työllisyysaste on huomattavasti pienempi kuin koko väestön. Erot eri sosioekonomisen taustan omaavien oppilaiden oppimistuloksissa ovat kasvamassa. Äskettäin maahan saapuneiden maahanmuuttajalasten integroiminen koulujärjestelmään edellyttää tiivistä seurantaa, samoin kuin kasvava pula opettajista.

               (10)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (11)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo
                  9
               , että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (12)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.puuttuu riskeihin, jotka liittyvät kotitalouksien suuren velkaan, vähentämällä asteittain asuntolainoista maksettujen korkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; edistää asuntorakentamista siellä, missä asuntopula on pahin, erityisesti poistamalla rakentamiseen liittyviä rakenteellisia esteitä, ja parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa muuttamalla vuokrista sopimista joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 426 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 225 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N: o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 412 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Kyproksen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Kyproksen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011
                  2
                ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  3
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  4
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Kypros kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kyproksen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1, 3 ja 5 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Kyprosta
                  5
                koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018
                  6
               . Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. On erittäin tärkeää, että Kypros puuttuu yksityisestä, julkisesta ja ulkoisesta ylivelkaantumisesta aiheutuvaan suureen epätasapainoon ja järjestämättömien lainojen suureen määrään.

               (4)Kypros toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 19 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  7
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  8
               .

               (6)Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan, että nimellinen julkisen talouden rahoitusasema on 1,7 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja hieman alle 2,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, saavutetaan suunnitelmien mukaan vuosina 2018–2021. Julkisen talouden velka supistui noin 97,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja vuoden 2018 vakausohjelmassa sen odotetaan kasvavan 105,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuvan tasaisesti sen jälkeen 88 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vakausohjelmassa esitetyt makrotalouden oletuksiin liittyvät riskit painottuvat kehityksen heikkenemisen suuntaan, mikä johtuu ensi sijassa rahoitusalan järjestämättömien lainojen suuresta määrästä.

               (7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Kyprokselle pysymistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen
                  9
                1,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 0,5 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kyproksen ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2018 ja velkasääntöä vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Kyproksen ennustetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samalla menokehitystä olisi seurattava huolellisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti ottaen huomioon tulojen vakauteen liittyvät mahdolliset tulevat riskit.

               (8)Sähköisen hallinnon palveluja, sääntelyn laatua ja henkilöstön liikkuvuutta koskevista viimeaikaisista toimista huolimatta julkisen hallinnon tehottomuus on edelleen haaste ja vaikuttaa liiketoimintaympäristöön. Keskeiset lainsäädäntöehdotukset, joiden tarkoituksena on puuttua tähän kysymykseen, ovat edelleen toteuttamatta. Näihin kuuluvat julkishallinnon ja paikallishallintojen uudistusta koskevat ehdotukset. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän puutteet saattavat edistää julkisten vastuusitoumusten kasautumista ja estää kyvyn investoida keskeisiin yleishyödyllisiin palveluihin, kuten televiestintään ja energiaan. Julkisen sektorin palkkamenojen hillitseminen on ollut merkittävä tekijä Kyproksen julkisen talouden vakauttamisessa. On kuitenkin huomattava, että nykyisen julkisen sektorin palkkojen nousua rajoittavan työehtosopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2018 eikä pysyvämpää ratkaisua ole vieläkään.

               (9)Joulukuussa 2017 hyväksyttiin kansallinen korruptiontorjuntastrategia ja toimintasuunnitelma. Nykyisen korruptiontorjuntaelimen resurssit ovat edelleen riittämättömät, mutta hallitus harkitsee uuden riippumattoman elimen perustamista. Erilaiset lainsäädäntöaloitteet, kuten väärinkäytösten paljastajien suojaa, lobbausta ja varallisuusilmoituksia koskevat lainsäädäntöehdotukset, ovat parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Jos ne hyväksytään, ne auttaisivat lujittamaan kansallista korruptiontorjuntakehystä.

               (10)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Osinko- ja korkomaksujen suuri määrä (suhteessa BKT:hen) viittaa edelleen siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät Kyproksen verosääntöjä. Koska Kyprokseen sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suorittamista osinko-, korko- ja – monissa tapauksissa – rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Aggressiivista verosuunnittelua saattavat helpottaa edelleen se, että tällaisia veroja ei ole käytössä, ja yhtiöveroon sovellettavat verotuksellista kotipaikkaa koskevat säännöt. Vaikka nimelliskorkojen vähennysjärjestelmät auttavat vähentämään velanoton suosimista, niitä voidaan käyttää myös veronkiertotarkoituksessa, jos tehokkaita väärinkäytösten vastaisia sääntöjä ei ole. Komissio ottaa huomioon myönteiset toimet (ts. yhtiöveroon sovellettavien verotuksellista kotipaikkaa koskevien sääntöjen ilmoitettu tarkastelu ja suunnitellut muutokset siirtohinnoittelusäännöksiin), joista on ilmoitettu tai jotka on hyväksytty. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

               (11)Oikeusjärjestelmän tehottomuus vaikuttaa edelleen sopimusten täytäntöönpanoon ja siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden nopeaan ratkaisemiseen. Monimutkaiset siviiliprosessit ja tuomioistuinten päätösten heikko täytäntöönpano heikentävät pankkien halukkuutta turvautua maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskeviin sääntelypuitteisiin järjestämättömien lainojen vähentämiseksi. Useilla uudistuksilla pyritään ratkaisemaan oikeusjärjestelmän huomattavimmat ongelmat, joita ovat erityisesti tuomioistuinten vähäinen digitalisointi ja tuomarien elinikäisen koulutuksen puute.

               (12)Uusien maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskevien sääntelypuitteiden hyödyntäminen on edelleen rajallista, mikä heikentää pyrkimyksiä vähentää järjestämättömiä lainoja. Sääntelypuitteiden täytäntöönpanoa ja toimintaa tarkastelemaan on asetettu sidosryhmien edustajista koostuva työryhmä. Joitain hallinnollisia toimenpiteitä on toteutettu saantokirjojen myöntämissuman selvittämiseksi. Suma on kuitenkin merkittävä, eikä kiinteistöjen siirtojärjestelmän (eli saantokirjojen myöntäminen ja siirto) puutteiden korjaamiseksi ole vielä rakenteellista ratkaisua.

               (13)Järjestämättömien lainojen suuri määrä on pankkialan keskeinen haavoittuvuustekijä ja vaikuttaa luottojen tarjontaan. Pankit kohtaavat edelleen esteitä pyrkiessään perimään saataviaan maksunsa laiminlyöneiltä lainaajilta, ja heikko lainojen takaisinmaksukuri muodostaa edelleen ongelman.  Järjestämättömien lainojen määrä supistui vuonna 2017, vaikkakin epätasaisesti pankista riippuen. Tämä oli tulosta velkojen uudelleenjärjestelyistä, jolloin velkoja poistettiin taseesta ja vaihdettiin omaisuudeksi. Pankkien järjestämättömien lainojen vähentämissuunnitelmien kestävyys on edelleen epävarmaa, sillä maksulaiminlyöntien ja uudelleenjärjestelyjen uusiutumisaste on korkea ja kiinteistömarkkinoihin liittyvät pankkien riskit kasvavat. Nämä tekijät viittaavat tarpeeseen toteuttaa nopeasti kattavampi strategia, joka nopeuttaisi pankkien taseiden puhdistamista ja jossa otetaan huomioon heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvat sosiaaliset seuraukset. Lisäksi olisi suunniteltava huolellisesti kannustimet takaisinmaksukurin lujittamiseksi. Näyttää siltä, että tähän strategiaan olisi kuuluttava lainsäädäntömuutoksia vaateiden täytäntöönpanemiseksi tehokkaasti ja lainojen myynnin helpottamiseksi, mukaan lukien lainanottajien suoja ja sähköisten huutokauppojen käyttöönotto. Lisäksi vakuutus- ja eläkerahastojen valvonnan ohjaus-, hallinnointi- ja hallintovalmiudet ovat yhä heikkoja. Hallitus aikoo esittää lainsäädäntöehdotuksia tämän asian korjaamiseksi vuoden 2018 aikana.

               (14)Kasvua koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ansiosta on edistytty jonkin verran strategisten investointien, yrittäjyyden ja paremman sääntelyn osalta. Eräiden tärkeiden uudistusten toteuttaminen on kuitenkin pysähtynyt, ja tämä koskee erityisesti investointihankkeita koskevien lupien myöntämistä. Rahoituksen saanti on parantunut eräiden vakuusvaatimuksiin tehtyjen parannusten ansiosta, mutta se on edelleen keskeinen ongelma erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta. Rahoitustukitoimenpiteet perustuvat ensi sijassa avustuksiin. Toistaiseksi Kyproksessa hyödynnetään erittäin vähän yritysten vaihtoehtoisia rahoituksen lähteitä, kuten riskipääomaa, oman pääoman ehtoista rahoitusta ja joukkorahoitusta. Yksityistämistoimia, joiden tavoitteena on houkutella tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja, on monissa tapauksissa lykätty, ja vain muutamat yksityistämishankkeet (esim. Larnakan satama) etenevät vähitellen.

               (15)Työllisyys lisääntyy ja työttömyys vähenee nopeasti, vaikkakin nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työttömyysaste on yhä korkea. Julkisten työvoimapalvelujen hallinnollista kapasiteettia parantavien toimien toteuttaminen jatkuu. Työnantajille tarkoitettuihin palveluihin, asiakkaiden luokitteluun, henkilökohtaiseen neuvontaan ja aktivointiin (mukaan lukien taatun vähimmäistulon saajat) liittyy edelleen haasteita. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (15–24-vuotiaat) osuus on yhä EU:n suurimpia. Kentällä toteutettavat toimenpiteet ja nuorille tarjottu oikea-aikainen, räätälöity apu ovat vähäisiä, minkä vahvistaa aktivointiohjelmien vähäinen osallistujamäärä.

               (16)Koulutusalan uudistaminen on edennyt, mutta siihen liittyy vielä huomattavia haasteita. Viimeaikaisia myönteisiä tuloksia ovat koulujen opetussuunnitelman perusteellinen uudistaminen ja opettajien uuden nimitysjärjestelmän täytäntöönpano. Kyproksen koulutusmenot ylittävät EU:n keskiarvon, mikä on osoitus vahvasta sitoutumisesta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Koulutustulokset ovat kuitenkin heikkoja ja koulunkäynnin keskeyttäminen on lisääntynyt merkittävästi, vaikkakin se on selvästi EU:n keskiarvoa harvinaisempaa. Osallistuminen ammatilliseen koulutukseen on vähäistä, opettajien arviointijärjestelmän uudistus on vielä meneillään ja suuri osa korkea-asteen tutkinnon suorittaneista työskentelee edelleen ammateissa, joissa ei välttämättä tarvita akateemista tutkintoa.

               (17)Kypros on edistynyt merkittävästi terveydenhuollossa hyväksymällä uuden kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustamista koskevaa lainsäädäntöä. Uuden järjestelmän tarkoituksena on parantaa terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta, ottaa käyttöön yleiskattava terveydenhuolto, vähentää potilailta perittävien maksujen suurta määrää ja lisätä terveydenhuoltopalvelujen tehokkuutta julkisella sektorilla. Ennen kuin järjestelmä otetaan täysimääräisesti käyttöön vuonna 2020 täytäntöönpanoon liittyy merkittäviä haasteita ja investointitarpeita. Toimia olisi jatkettava kustannusten mahdollisen ylittymisen välttämiseksi, terveydenhuoltopalvelujen (myös perusterveydenhuollon) tarjoajien toiminnan nykyaikaistamiseksi ja tehostamiseksi, sähköisten terveydenhuoltopalvelujen käyttöönottamiseksi ja kansallisen lääkeorganisaation perustamiseksi. Pitkäaikaishoidon taso on alhainen ja muodostaa haasteen väestön ikääntyessä.

               (18)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kyprokselle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (19)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Kyproksen odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

               (20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5,

               SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.hyväksyy lainsäädäntöuudistuksen julkisen sektorin tehokkuuden parantamiseksi erityisesti julkishallinnon toiminnan sekä valtionyhtiöiden ohjauksen ja hallinnoinnin ja paikallishallintojen osalta;

               2.vauhdittaa toimia oikeusjärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi uudistamalla siviiliprosesseja, lisäämällä tuomioistuinten erikoistumista ja perustamalla täysimääräisesti toimivan sähköisen oikeudenkäyttöjärjestelmän; ryhtyy toimenpiteisiin maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskevien sääntelypuitteiden käyttöönottamiseksi kokonaan ja varmistaa saantokirjojen myöntämistä ja kiinteään omaisuuteen liittyvien oikeuksien siirtämistä koskevat luotettavat ja nopeat järjestelmät;

               3.nopeuttaa järjestämättömien lainojen vähentämistä toteuttamalla kattavan strategian, johon sisältyy lainsäädäntömuutoksia vaateiden täytäntöönpanon tehostamiseksi ja lainojen myynnin helpottamiseksi; yhdistää vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen valvonnan ja vahvistaa sitä;

               4.asettaa etusijalle kasvua koskevan toimintasuunnitelman keskeisten seikkojen täytäntöönpanon, erityisesti nopeuttamalla strategisia investointeja, ja toteuttaa lisätoimia, jotka parantavat pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta; parantaa valtionyhtiöiden suorituskykyä muun muassa käynnistämällä jälleen yksityistämishankkeiden toteuttamisen;

               5.saattaa päätökseen uudistukset, joiden tarkoituksena on lisätä julkisten työvoimapalveluiden kapasiteettia ja tuloksellisuutta, ja vahvistaa työttömille tai koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarkoitettua kenttätyötä ja aktivointitukea;  saattaa koulutusjärjestelmän uudistuksen loppuun, mukaan lukien opettajien arviointi ja toimet ammatillisen koulutuksen kapasiteetin lisäämiseksi; ryhtyy toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä on suunnitelmien mukaisesti täysin käytössä vuonna 2020.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 412 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 211 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 425 final
            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Suomen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmastasekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Suomen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta

                  sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen
                  2
               ,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat
                  3
               ,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta, jäljempänä ’euroalueen suositus’.

               (2)Koska Suomi kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Suomen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista, ja erityisesti suosituksesta 3 ilmenevä euroalueen talouspolitiikkaa koskeva suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

               (3)Suomea koskeva vuoden 2018 maaraportti
                  4
                julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

               (4)Suomi toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

               (5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  5
                23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan
                  6
               .

               (6)Suomeen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Vuoden 2018 vakausohjelmassa hallitus ennustaa, että julkisen talouden rahoitusasema on vuonna 2018 –0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli se ei muutu edellisvuodesta. Hallitus arvioi rahoitusaseman kohenevan vuonna 2019 ja sen jälkeen niin, että vuosina 2020 ja 2021 se on hieman ylijäämäinen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena ollut 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen saavutettiin vuonna 2017. Uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän
                  7
                arvioidaan kuitenkin olevan hieman suurempi, 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2018–2019, ja pienenevän sen jälkeen. Julkisen talouden velka oli suurimmillaan 63,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vuonna 2017 se supistui 61,4 prosenttiin. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan velkasuhde supistuu edelleen niin, että vuonna 2021 se on 56,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario näyttää olevan pitkälti uskottava. Suurimmat julkisen talouden kehitysarvioihin kohdistuvat riskit liittyvät siihen, että suunnitellun sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksen alkuvaiheen kustannukset saattavat olla odotettua suuremmat.

               (7)Vuoden 2018 vakausohjelmassa muistutetaan, että poikkeukselliseen pakolaisvirtaan liittyvät kustannukset kasvoivat ja että niiden vaikutus julkiseen talouteen oli vuosina 2015–2016 merkittävä. Vuoden 2017 vakausohjelmassa näiden kustannusten arvioitiin vuonna 2017 vähenevän 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä lukua ei ole vahvistettu vuoden 2018 vakausohjelmassa, eikä komissio ole siksi ottanut sitä huomioon. Lisäksi Suomen annettiin vuonna 2017 tilapäisesti poiketa vaaditulta julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voitiin ottaa huomioon suuret rakenneuudistukset, erityisesti vuoden 2017 eläkeuudistus ja kilpailukykysopimus, joilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Suomelle sallittiin vuonna 2017 myös tilapäinen 0,1 prosentin poikkeama suhteessa BKT:hen, jotta yhdessä unionin kanssa rahoitettujen hankkeiden kansalliset investointimenot voidaan ottaa huomioon. Yksi viimeksi mainitun poikkeamisen myöntämiskriteeri on, että julkisten investointien kokonaismäärä ei pienene. Toteutumatiedot vuodelta 2017 osoittavat julkisten investointien vähentyneen edelliseen vuoteen verrattuna, kun taas unionin varoihin liittyvien investointien arvioidaan pysyneen entisellään. Näin ollen Suomella ei enää katsota olevan yhdessä unionin kanssa rahoitettujen hankkeiden kansallisten investointimenojen perusteella oikeutta tilapäiseen 0,1 prosentin poikkeamaan suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Jäljellä olevat tilapäiset poikkeamat julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta ovat voimassa kolmen vuoden ajan. Näin ollen tilapäiset poikkeamat epätavallisia tapahtumia koskevan lausekkeen ja rakenneuudistuslausekkeen perusteella ovat 0,67 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,5 prosenttia vuonna 2019.

               (8)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Suomelle sen varmistamista, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2018 rajoittuu sallittuun poikkeamaan, joka myönnettiin vuonna 2016 epätavallisten tapahtumien vuoksi julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten perusteella, ja sallittuihin poikkeamiin, jotka myönnettiin vuonna 2017 rakenneuudistusten toteuttamisen ja investointien perusteella. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 1,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositetusta julkisen talouden sopeutuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2018. Koska vuoden 2017 tulos on odotettua parempi, tällä hetkellä kuitenkin ennustetaan, että välimatka keskipitkän aikavälin tavoitteeseen on pienempi kuin epätavallisia tapahtumia koskevaan lausekkeeseen ja rakenneuudistuslausekkeeseen liittyvät sallitut poikkeamat. Jos tulos vahvistetaan, tämä otetaan huomioon vuotta 2018 koskevassa jälkiarvioinnissa.

               (9)Suomen olisi komission kevään 2018 talousennusteen perusteella varmistettava, että poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuonna 2019 rajoittuu tilapäiseen poikkeamaan, joka myönnettiin vuonna 2017 rakenneuudistusten toteuttamisen vuoksi julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten perusteella. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 2,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Suomen ennustetaan noudattavan vuotta 2019 koskevaa vaatimusta. Suomen ennustetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan myös velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Suomen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja arvioi, että Suomi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia vuonna 2019.

               (10)Väestön ikääntymisen ja työvoiman vähenemisen vuoksi eläke-, terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitomenojen odotetaan kasvavan vuoteen 2030 mennessä 27 prosenttiin, kun ne vuonna 2017 olivat 24 prosenttia suhteessa BKT:hen. Hallintouudistuksella ja sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistuksella, jotka ovat Suomen eduskunnan käsiteltävänä, pyritään hidastamaan menojen kasvua tällä osa-alueella. Muita tavoitteita ovat terveyspalvelujen yhdenvertaisen saatavuuden varmistaminen ja hoitoon pääsyn nopeuttaminen, erityisesti epäsuotuisilla ja syrjäisillä alueilla. Niiden henkilöiden osuus, jotka kokevat jääneensä vaille tarvitsemaansa terveydenhoitoa, on EU:n keskiarvon yläpuolella. Erityisesti työvoiman ulkopuolella olevilla on vaikeuksia saada tarvitsemaansa hoitoa. Vuodesta 2020 alkaen sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista huolehtii uusi alueellisen julkishallinnon taso, maakunnat. Uudistuksessa yhdistetään resursseja, jotta niitä voidaan käyttää tuloksellisemmin maakuntatasolla. Myös tuottavuutta on tarkoitus parantaa lisäämällä digitaalisten ja sähköisten palvelujen käyttöä. Kun uudistus on toteutettu, sosiaali- ja perusterveydenhuoltopalvelut olisivat saatavilla sekä julkisissa että yksityisissä sosiaali- ja terveyspalvelukeskuksissa. Tämä lisäisi potilaiden valinnanvapautta, ja samalla palveluntarjoajien välisen kilpailun odotetaan tuottavan kustannussäästöjä. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen riippuu myös valinnoista, joita uudistuksen toteutusvaiheessa tehdään.

               (11)Vuonna 2017 Suomen työikäisen 20–64-vuotiaan väestön työllisyysaste oli 74 prosenttia eli suhteellisen alhainen muihin Pohjoismaihin verrattuna. Myös työvoimaosuus oli alhaisempi, erityisesti naisten, matalan osaamistason miesten ja maahanmuuttajataustaisen väestön keskuudessa. Myös rakenteellinen työttömyys oli vuonna 2017 huomattava, noin 7,5 prosenttia työvoimasta. Suomen viranomaisten toteuttamista toimenpiteistä huolimatta jäljellä on työllisyyden kasvun näkökulmasta haasteita, jotka liittyvät työnteon lisäkannustimien ja aktiivisemman työvoimapolitiikan käyttöönottoon.

               (12)Kannustin- ja työttömyysloukut ovat edelleen esteenä laajemmalle työvoiman käytölle. Etuusjärjestelmä ja erityyppisten tukien yhdisteleminen ovat luoneet huomattavan kannustinloukun, jossa sosiaaliturva ja asumistuki ovat merkittäviä osatekijöitä. Nämä ja muut etuudet poistuvat hyvin nopeasti tulojen kasvaessa, minkä vuoksi on vaarana, että työn vastaanottaminen ei ehkä ole taloudellisesti riittävän palkitsevaa. Etuuksia koskevien sääntöjen monimutkaisuuden katsotaan yhdessä hallintokäytäntöjen kanssa johtavan huomattaviin työttömyysloukkuihin tai ns. byrokratialoukkuihin. Etuuksien suuruuteen ja niiden palautumisajankohtaan liittyvä epävarmuus vähentää lyhytaikaisen tai osa-aikaisen työn houkuttavuutta. Myös kohtuuhintaisten asuntojen puute kasvukeskuksissa voi olla lisäeste työvoiman liikkuvuudelle, vaikka uusien asuntojen rakentaminen onkin viime aikoina piristynyt. Käynnissä oleva perustulokokeilu, josta odotetaan ensimmäisiä tuloksia vuonna 2019, tuottaa todennäköisesti tietoa sosiaaliturvajärjestelmän tarkistamiseksi. Vanhempainvapaajärjestelmän uudistamista on tutkittu synnytysiässä olevien naisten työllisyysasteen nostamiseksi ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi. Valmisteilla on reaaliaikainen tulorekisteri, joka voisi tarjota mahdollisuuden parantaa julkisten palveluiden tehokkuutta ja tasoittaa etuuksien maksamista.

               (13)Palkanmuodostuskäytännöt ovat muuttamassa, ja ollaan siirtymässä kohti alakohtaista ja paikallista sopimista. Koska yritysten rajoitteet ovat usein hyvin erilaisia, tämän pitäisi mahdollistaa palkkojen eriytyminen yritysten välillä. Näin varmistetaan, että reaalipalkkojen nousu vastaa tuottavuuden kasvua, ja samalla tuetaan työllisyystulosten kohentumista. Järjestäytyneillä työnantajilla on uusimpien, loppuvuodesta 2017 ja alkuvuodesta 2018 tehtyjen palkkasopimusten nojalla enemmän mahdollisuuksia paikalliseen sopimiseen. Järjestäytymättömillä työnantajilla on edelleen tässä esteitä. Joitakin alustavia myönteisiä tuloksia on havaittu, sillä viimeaikaisten palkkaneuvottelujen tämänhetkinen tilanne viittaa siihen, että neuvottelujen tulos on kustannuskilpailukyvyn kannalta pitkälti neutraali. Vaikka palkkaratkaisuja ei virallisesti koordinoidakaan, käytännössä on syntymässä Suomen malli, jossa suljetun sektorin palkankorotukset kytketään avoimella sektorilla sovittuihin korotuksiin.

               (14)Kun talouden toimeliaisuus ja työllisyys palaavat asteittain finanssikriisiä edeltäneelle tasolle, työttömien ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien alhaisemmasta työllistyvyydestä tulee todennäköisesti merkittävä huolenaihe, joka voi hidastaa työmarkkinoiden elpymistä ja näin heikentää Suomen hyvinvointiyhteiskunnan pitkän aikavälin kestävyyttä. Tilanne edellyttää työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville suunnattuja asianmukaisia ja integroituja aktivointi- ja kuntoutuspalveluja. Julkisiin työvoimapalveluihin ja erityisesti neuvontaan suunnatut voimavarat ovat samaan aikaan EU:n keskiarvon alapuolella. Palvelut, jotka on tarkoitettu työttömille ja etenkin niille, joiden työllistymisnäkymät ovat heikommat, ovat hajallaan eri tahoilla. Palvelujen yhdentäminen tai parempi koordinointi voisi auttaa tuottamaan saumattomia palveluketjuja (työttömien ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien palvelut yhdeltä luukulta). Tarvitaan jatkuvia toimia, jotta voidaan varmistaa, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevat, erityisesti 25–49-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvat ja maahanmuuttajataustaiset, voivat palata työmarkkinoille. Maahanmuuttajaväestö voisi osittain korvata työikäisen väestön vähentymisen edellyttäen, että he kotoutuvat hyvin työmarkkinoille ja suomalaiseen yhteiskuntaan. Myös työvoimapula kasvaa, mikä todennäköisesti johtuu käynnissä olevista talouden rakennemuutoksista, kuten väestön ikääntymisestä. Tämä viittaa siihen, että tarvitaan jatkuvia investointeja aikuiskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, jotta ammatillinen liikkuvuus on mahdollista ja osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta voidaan vähentää.

               (15)Hallitus on toteuttanut toimenpiteitä yrittäjyyden ja startup-yritysten perustamisen edistämiseksi. Se on myös parantanut pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada lainoja ja vientitakuita. Perustaessaan yrityksen työttömät saavat nyt ensimmäisten kuukausien aikana työttömyysetuuksia. Tämä tukimuoto saavuttaa hyvin todennäköisesti tavoitteensa, jos siihen yhdistetään koulutusta ja valmennusta, vaikkakin sen lyhyt voimassaoloaika voi rajoittaa sen vaikutuksia. Myös yrittäjien ja itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaalisessa suojelussa on edelleen joitakin puutteita, ja itsenäisten ammatinharjoittajien suhteellinen köyhyysriski on Suomessa suuri.

               (16)Kotitalouksien velka on edelleen historiallisen korkealla tasolla (67 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016). Velka on pääasiassa vaihtuvakorkoista, mikä on riski, jos korkotaso keskipitkällä aikavälillä nousee. Kulutusluottojen määrä kasvaa nopeasti, ja kasvava osuus näistä luotoista on ulkomaisten pankkien, muiden rahoituslaitosten (kuin luottolaitosten), pikalainayritysten ja vertaislainoittajien myöntämiä. Finanssivalvonta on toteuttanut toimenpiteitä hillitäkseen kotitalouksien velkaantuneisuuden lisääntymistä. Mitään aktiivista velkaantuneisuuden vähenemistä ei kuitenkaan ole nopeasti odotettavissa, varsinkin kun korot pysyttelevät matalina ja kuluttajien luottamus on vahva.  Luottorekisterin puuttuminen voi estää pankkeja saamasta selkeää käsitystä kotitalouksien velkaantuneisuuden kokonaistasosta.

               (17)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Suomen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Suomelle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

               (18)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  8
                ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

               SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

               1.saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019, kun otetaan huomioon rakenneuudistusten toteuttamisen takia tilapäisesti sallitut poikkeamat; varmistaa, että hallintouudistus sosiaali- ja terveyspalveluiden kustannustehokkuuden ja yhdenvertaisen saatavuuden parantamiseksi hyväksytään ja toteutetaan;

               2.parantaa kannustimia työn vastaanottamiseen ja varmistaa työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville asianmukaiset ja hyvin integroidut palvelut;

               3.vahvistaa kotitalouksien velkaantuneisuuden seurantaa muun muassa perustamalla luottorekisterijärjestelmän.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 425 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 224 final.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

                     (8)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N: o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.