title: Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 153/1

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,
      euroalueen talouspolitiikasta
      (2022/C 153/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Vuoden 2020 erittäin syvän taantuman jälkeen euroalueen talous elpyy vakaasti ja nopeasti. Bruttokansantuotteen (BKT) kasvu vuoden 2021 toisella neljänneksellä ylitti odotukset, ja komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan euroalueen BKT:n odotetaan kasvaneen 5,0 prosenttia vuonna 2021. Euroalueen BKT:n palasi kriisiä edeltäneelle tasolle vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Vuoden 2021 toiseen neljännekseen mennessä seitsemän euroalueen maan BKT oli jo saavuttanut kriisiä edeltäneen tasonsa. Euroalueen vuotuisen BKT:n ennakoidaan kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022, mutta elpymisen odotetaan olevan epätasaista eri maissa ja eri aloilla. Tärkein BKT:n kasvua edistävä tekijä on kotimainen kysyntä. Se liittyy covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten keventämiseen rokottamisen edetessä, työmarkkinoiden asteittaiseen kohenemiseen, sulkutoimien aikana kertyneiden säästöjen käyttämiseen sekä investointien voimakkaaseen kasvuun, joka perustuu suotuisiin rahoitusoloihin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094 (3) perustetusta Next Generation EU -elpymisvälineestä myönnettävään tukeen. Euroalueen jäsenvaltiot ovat suositusten mukaisesti toteuttaneet yksinään ja yhdessä euroryhmän puitteissa toimia, joilla varmistetaan politiikan viritys, joka tukee covid-19-kriisistä elpymistä. Epävarmuus jatkuu suurena sekä unionissa että sen ulkopuolella ja tilanteeseen liittyy merkittäviä riskejä, jotka riippuvat myös pandemian kehittymisestä, mikä edellyttää tiivistä seurantaa.

                  (2)

                  Kotimaisen kysynnän vahvaa kasvua ovat vuoden 2021 aikana hillinneet tarjontapuolen rajoitteet, mukaan lukien tuotantopanosten niukkuus ja logistiikan häiriöt. Lisäksi työvoimapula ja osaamisvaje ovat pahentuneet joillakin aloilla ja joissakin jäsenvaltioissa. Euroalueen inflaatioaste on ollut useiden vuosien ajan erittäin alhainen, mutta inflaatio on kiihtynyt selvästi vuoden 2021 alusta lähtien erityisesti vertailuajankohdan vaikutusten, energian hintojen nousun ja tarjonnan pullonkaulojen seurauksena. Tämä viittaa tilapäiseen ilmiöön, joka liittyy sulkutoimien jälkeiseen sopeutumisprosessiin. Inflaatio kiihtyi euroalueella marraskuussa 2021 4,9 prosenttiin. Komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen mukaan sen odotetaan hidastuvan 2,2 prosenttiin vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023.

                  (3)

                  Euroopan elpymisstrategiassa keskityttiin vuonna 2021 Next Generation EU -elpymisvälineen ja sen suurimman osan eli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 perustetun (4) elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon. Neuvosto oli marraskuun 2021 puoliväliin mennessä hyväksynyt komission myönteisten arviointien jälkeen 22 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Niistä 18 oli euroalueen jäsenvaltioiden suunnitelmia. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tosiasiallisesti toteutettavilla uudistuksilla ja investoinneilla odotetaan lähivuosina olevan huomattava myönteinen vaikutus euroalueen talouksien toimintaan. Välineen resurssien kohdentamisessa käytettävän jakoperusteen ansiosta välineen tehokkaalla täytäntöönpanolla edistetään euroalueen jäsenvaltioiden ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. Elpymis- ja palautumistukivälineellä on myös vahvistettu luottamusta ja autettu osaltaan tukemaan kasvua ja makrovakautta, mikä on tasapainottanut politiikkayhdistelmää ja täydentänyt Euroopan keskuspankin (EKP) toimia. Elpymis- ja palautumistukivälineen tarkoituksena on elpymisen tukemisen lisäksi muuttaa rakenteellisesti jäsenvaltioiden talouksia erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aikaansaamiseksi. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavilla johdonmukaisilla investoinneilla ja uudistuksilla sekä koheesiopolitiikan rahastojen käytöllä pyritään parantamaan euroalueen kestokykyä tulevien šokkien varalta, lisäämään tuotantopotentiaalia kestävällä tavalla, tukemaan työllisyyttä ja vastaamaan sosiaalisiin haasteisiin. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen rahoittamiseksi liikkeeseen lasketut unionin euromääräiset velkapaperit lisäävät Euroopan pääomamarkkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja auttavat osaltaan vahvistamaan euron asemaa kansainvälisenä valuuttana. Laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkovelkakirjoja Next Generation EU -elpymisvälineen puitteissa autetaan edistämään kestäviä investointeja.

                  (4)

                  Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien uudistusten ja investointien täytäntöönpano luo perustan elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen maksamiselle ja edistää tuloksellisesti euroalueen politiikan ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista, euroalueen talouspolitiikkaa koskevien neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2021 antamien suositusten noudattaminen mukaan luettuna (5). Tällainen täytäntöönpano koskee muun muassa kansallisten institutionaalisten kehysten vahvistamista, laadukkaiden julkisten investointien tukemista ja sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla tuetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä oikeudenmukaista vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Näin on tarkoitus varmistaa kestävä ja osallistava elpyminen, tukea kasvupotentiaalia ja parantaa palautumiskykyä. Tämä on linjassa 24 päivänä marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ” Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” sekä kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden eli ympäristön kestävyyden, tuottavuuden, oikeudenmukaisuuden ja makrotalouden vakauden kanssa.

                  (5)

                  Asianmukaisesti kasvua tukevilla ja toisiaan vahvistavilla talouspolitiikoilla on varmistettu tuloksellinen makrotalouden vakauttaminen ja hillitty vaikutuksia työmarkkinatuloksiin, mikä puolestaan on lieventänyt pitkäaikaisten kielteisten vaikutusten riskiä ja tukenut talouden nopeaa elpymistä. Järkevä raha- ja finanssipolitiikkojen yhdistelmä sekä rakenteelliset uudistukset ja rahoituspolitiikat ovat jatkossakin keskeisen tärkeitä euroalueen asianmukaisen toiminnan kannalta, ottaen kaikilta osin huomioon perussopimukseen perustuvat jäsenvaltioiden ja toimielinten roolit.

                  (6)

                  EKP:n rahapoliittisilla toimilla pyritään varmistamaan eri rahoitusmarkkinasegmenttien sujuva toiminta, pitämään rahapolitiikan välittymiskanavat toiminnassa sekä viime kädessä turvaamaan hintavakaus keskipitkällä aikavälillä. EKP julkaisi heinäkuussa 2021 uuden rahapoliittisen strategiansa, jossa asetetaan keskipitkälle aikavälille symmetrinen 2 prosentin inflaatiotavoite. Lisäksi EKP:n neuvosto vahvisti, että ohjauskorot ovat myös jatkossa EKP:n ensisijainen rahapolitiikan väline. EKP käynnisti lokakuussa 2021 digitaalisen euron mahdollista liikkeeseenlaskua koskevan kaksivuotisen tutkintavaiheen. Digitaalisen euron luominen edellyttäisi unionin lainsäätäjän toimia. Komissio aikookin esittää perussopimuksen 133 artiklaan perustuvan lainsäädäntöehdotuksen. Tällainen digitaalinen keskuspankkiraha voisi sen rakenteesta riippuen muun muassa tarjota saataville julkista rahaa digitaalisessa muodossa, tukea Euroopan talouden digitalisaatiota ja edistää aktiivisesti innovointia vähittäismaksujen alalla. Samalla sillä voitaisiin osaltaan vahvistaa euron kansainvälistä roolia ja unionin avointa strategista riippumattomuutta.

                  (7)

                  Komissio antoi 19 päivänä lokakuuta 2021 tiedonannon ”EU:n talous covid-19-pandemian jälkeen: vaikutukset talouden ohjausjärjestelmään” käynnistämällä uudelleen keskustelun talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta saadakseen aikaan laaja-alaisen yhteisymmärryksen siitä, miten voitaisiin vahvistaa talouden ohjausjärjestelmää, torjua makrotalouden epätasapainoja ja ratkaista julkisen talouden haasteita siirtymää ja kasvua edistävällä tavalla, ottaen huomioon covid-19-kriisistä saadut kokemukset.

                  (8)

                  Julkisen talouden alijäämän ennustettiin euroalueella kasvavan 7,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021 mutta supistuvan 3,9 prosenttiin vuonna 2022. Euroalueen finanssipolitiikan virityksen ennakoitiin komission yksiköiden syksyn 2021 talousennusteen arvion mukaan pysyvän kasvua tukevana vuonna 2021, kasvun ollessa yli 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja vuonna 2022 kasvu on suunnilleen 1 % suhteessa BKT:hen. Sekä kansallisesti rahoitetut että unionin rahoittamat julkiset investoinnit edistävät vuonna 2022 osaltaan kyseistä kasvua tukevaa viritystä. Neuvoston marraskuuhun 2021 mennessä hyväksymien euroalueen 18 kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman pohjalta voidaan euroalueen jäsenvaltioille tarjota laajamittaista taloudellista tukea jopa 262 miljardia euroa avustuksina ja 139 miljardia euroa lainoina vuoteen 2026 mennessä. Kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi vakaus- ja kasvusopimusta kaikilta osin noudattaen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan reagoida tuloksellisesti covid-19- kriisiin aiheuttamaan talouden häiriöön, edistää kestävää elpymistä ja varmistaa talous- ja rahaliiton asianmukainen toiminta. Yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista jatketaan vuonna 2022, mutta odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuonna 2023. Talouden elpyessä finanssipolitiikassa siirrytään väliaikaisista hätätoimenpiteistä elpymistä tukeviin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Julkisen talouden velkasuhteen kasvu (85,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 100 % suhteessa BKT:hen vuonna 2021) heijastaa tuotannon supistumisen ja covid-19-pandemian aiheuttaman erittäin vakavan šokin torjumiseksi käynnistettyjen välttämättömien toimien yhteisvaikutusta. Koska julkisen talouden velkasuhde oli joissakin euroalueen jäsenvaltioissa suuri jo ennen talouden šokkia, velan asteittainen ja jatkuva vähentäminen kasvua edistävällä tavalla on asetettu politiikkatavoitteeksi suuressa osassa euroaluetta.

                  (9)

                  Tässä yhteydessä vaikuttaa erityisen tärkeältä parantaa julkisen talouden koostumusta muun muassa edistämällä investointeja, huolehtimalla julkisen talouden toimenpiteiden paremmasta laadusta ja varmistamalla julkisen talouden kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, myös ilmastonmuutos, vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Vihreän budjetoinnin, menojen uudelleenarviointien, toimivien julkisia investointeja koskevien hallinnointijärjestelmien ja toimivien julkisia hankintoja koskevien kehysten avulla voidaan parantaa julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta sekä luoda julkisen talouden liikkumavaraa julkisille lisäinvestoinneille. Covid-19-kriisin jälkeisenä aikana uudistukset, joiden tarkoituksena on tehdä veropolitiikasta tehokkaampaa ja oikeudenmukaisempaa, ovat entistä tärkeämpiä. Euroalueen verojärjestelmien kasvu- ja ympäristöystävällisyyttä voidaan vielä parantaa erityisesti puuttumalla vääristymiin ja pienentämällä työn verokiilaa, joka on yhä suuri useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa. Verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta voidaan lisätä toimenpiteillä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, samalla kun tuetaan elpymistä ja kasvatetaan verotuloja. Verotuskehystä on globalisaation vuoksi ollut tarpeen mukauttaa yhä digitaalisempaan talouteen sopivaksi. Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja G20:n osallistavan kehyksen puitteissa on päästy sopimukseen maailmanlaajuisen verotuksen uudistamisesta talouden digitalisaatiosta johtuvien haasteiden käsittelemiseksi ja haitallisen verokilpailun rajoittamiseksi.

                  (10)

                  Kriisin vaikutuksia kotitalouksiin ja yrityksiin on kyetty tuloksellisesti lieventämään jäsenvaltioiden ja unionin tasolla muun muassa Next Generation EU -elpymisvälineen kautta toteutetuilla nopeilla ja määrätietoisilla toimenpiteillä. Näiden koordinoitujen toimien ansiosta jäsenvaltioiden väliset erot ovat kasvaneet odotettua vähemmän, ja pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia on kyetty lieventämään. Tukitoimenpiteillä, kuten työajan lyhentämisjärjestelyillä ja muilla työpaikkojen säilymiseen tähtäävillä toimenpiteillä, on autettu pitämään yrityksiä toiminnassa koko kriisin ajan ja lisäksi rajoitettu työttömyysasteen nousua ja käytettävissä olevien tulojen vähenemistä. Vaikka maksukyvyttömyysasteet ovat kasvussa, ne ovat vuonna 2021 pysyneet kurissa tukitoimenpiteiden asteittaisesta lakkauttamisesta huolimatta. Myös työmarkkinatilanne on vähitellen kohentumassa: työllisyysaste oli vuoden 2021 toisella neljänneksellä 72,1 prosenttia, kun se ennen covid-19-kriisiä oli korkeimmillaan 72,9 prosenttia vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Koko covid-19-kriisin ajan jatkuneella digitaaliteknologian nopeutuneella käyttöönotolla voisi olla myönteinen vaikutus tuottavuuteen, mikäli kehitys jatkuu samanlaisena. Siitä huolimatta kyseisellä kriisillä on ollut huomattavia alueellisia, alakohtaisia ja tulonjakovaikutuksia, jotka edellyttävät uudelleenkohdentamista sekä maiden ja alojen sisällä että niiden välillä ja joista aiheutuu huomattavia siirtymäkustannuksia työntekijöille ja yrityksille.

                  (11)

                  Vaikka konkurssien lisääntyminen on toistaiseksi ollut vähäistä, useiden yritysten taseet ovat covid-19-kriisin vuoksi aiempaa heikommat, mikä saattaa heikentää niiden kykyä rahoittaa investointihankkeita lyhyellä aikavälillä ja vaarantaa niiden takaisinmaksukyvyn. Tukitoimenpiteet olisi elpymisen edetessä asteittain lopetettava ja kohdennettava paremmin. Velkainstrumenttien käytön vähentäminen rajoittaisi ehdollisia vastuita ja auttaisi säilyttämään yritysten investointikapasiteetin. Tukitoimenpiteiden lopettaminen oikeaan aikaan edellyttää tasapainon löytämistä. Tavoitteena on tukea investointeja ja työllisyyttä sekä estää elinkelpoisten yritysten kaatuminen. Samalla on kuitenkin huolehdittava, että elinkelvottomien yritysten hallittu poistuminen markkinoilta keskipitkällä aikavälillä ei esty. Tässä yhteydessä yritysten rahoituksen saannin parantaminen, yritysten taseiden vahvistaminen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen kapasiteetin ja tehokkuuden parantaminen ovat keskeisessä asemassa. Kansalliset maksukyvyttömyysjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti euroalueella, ja tarvitaan kapasiteettia lisääviä toimia, jotta voidaan edistää hallinnon ja oikeuslaitoksen toimivuutta. Parantamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä voidaan myös osaltaan edistää pankkialan taseiden tervehdyttämistä, millä on myönteinen vaikutus luotontarjontaan. Uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (6), jonka tarkoituksena on ottaa kaikissa jäsenvaltioissa yrittäjiä varten käyttöön ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä ja veloista vapauttamista koskevat vähimmäisvaatimukset, on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 17 päivänä heinäkuuta 2022. Lisäksi unionin pääomamarkkinoiden yhdentyminen on keskeistä, jotta yrityksille voidaan tarjota vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pankkien luotonannon täydentämiseksi. Pääomamarkkinaunionin edistyminen voi parantaa euroalueen yritysten rahoituksen saantia, saada liikkeelle pitkäaikaisia investointeja uuteen ja vihreään teknologiaan ja infrastruktuuriin, edistää pääomasijoittamista ja poistaa rajatylittäviä sijoittamisen esteitä muun muassa yhdenmukaistamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan aineellisen oikeuden eräitä näkökohtia.

                  (12)

                  Vaikka työllisyys elpyy nopeasti, covid-19-kriisi sekä määrätietoiset pyrkimykset talouden viherryttämiseksi ja digitalisaation vauhdittamiseksi vaikuttavat pitkäaikaisesti joihinkin aloihin ja alueisiin sekä eräisiin työntekijäryhmiin. Tilanne on vaikuttanut erityisen paljon nuoriin sekä matalan osaamistason työntekijöihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin. Syntyvät uudet työpaikat saattavat poiketa kyseisen kriisin vuoksi menetetyistä työpaikoista. Joihinkin väestöryhmiin, mukaan lukien naisiin, kohdistuu edelleen rakenteellisia haasteita työmarkkinoille integroitumisessa. Toimitusketjujen pullonkaulat ja jyrkästi nousevat energian hinnat saattavat hidastaa työllisyyden elpymistä tietyillä aloilla. Sen vuoksi toimenpiteet, joilla helpotetaan siirtymistä työpaikasta toiseen ja tuetaan uudelleen integroitumista työmarkkinoille, ovat keskeisiä, jotta voidaan tukea sopeutumista ja lieventää sosiaalisia vaikutuksia erityisesti vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen. Komissio on antanut suosituksen (EU) 2021/402 (7) tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan yhdenmukaisia toimenpidepaketteja, joiden tarkoituksena on paikata osaamisvajetta ja auttaa ihmisiä selviytymään vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. Tällaiset paketit koostuisivat kolmesta osasta: i) ajallisesti rajoitetut ja hyvin suunnitellut työhönottoon ja siirtymään liittyvät kannustimet ja yrittäjyyden tukeminen, ii) työmarkkinoiden tarpeisiin liittyvät täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet ja iii) työvoimapalvelujen antaman tuen parantaminen. Euroalueen yhtenäisyyden kannalta olennaisen tärkeää on edelleen sosiaalinen suojelu, jotta voidaan selviytyä terveys- ja talouskriiseistä ja varmistaa oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari toimii edelleen ohjenuorana työllisyyttä ja osaamista koskeville ja sosiaalipoliittisille toimille, joilla edistetään ylöspäin suuntautuvaa jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä työ- ja elinolojen parantamista. Maaliskuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan unionille kolme yleistavoitetta, jotka koskevat i) työllisyyttä, ii) aikuiskoulutusta ja iii) köyhyyden vähentämistä vuoteen 2030 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttamista edistetään asiaankuuluvilla toimenpiteillä. Unionin johtajat ilmaisivat myönteisen kantansa näihin tavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä Porton sosiaalialan huippukokouksessa ja 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

                  (13)

                  Jäsenvaltiot ovat laatineet kunnianhimoisia uudistus- ja investointisuunnitelmia elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoaman taloudellisen ja strategisen tuen turvin. Kyseisen välineen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Instituutioiden laadun parantaminen erityisesti vahvistamalla hallinnollisia valmiuksia on keskeistä, jotta voidaan varmistaa varojen nopea käyttö samalla kun estetään päällekkäisyydet ja sekoittuminen muiden unionin välineiden kanssa. Jäsenvaltiot voivat parantaa yksityisten investointien toimintaedellytyksiä kohentamalla liiketoimintaympäristöä. Sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamisessa ovat avainasemassa toimitusketjun häiriönsietokyvyn säilyttäminen ja vahvistaminen tunnistamalla tarjonnan puutteet ja pullonkaulat ja puuttumalla niihin, markkinoiden avoimuus, standardien lähentäminen, monipuolisuuden lisääminen sekä kiertotalouden periaatteiden noudattaminen ja resurssitehokkuus. Heinäkuun 13 päivänä 2021 annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta 2021 kehotettiin lisäämään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset palvelut mukaan luettuina, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, parantamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet, ja suositus on edelleen pätevä.

                  (14)

                  Pankkisektori on osoittanut yleisen kriisinkestävyytensä vakavien taloudellisten paineiden keskellä aiempien uudistusten tuloksena. Laajat tukitoimenpiteet keskellä syvintä kriisiä sekä talouden vakaa elpyminen vuonna 2021 ovat toistaiseksi lieventäneet huolia yritysten taseiden heikkenemisestä. On kuitenkin mahdollista, että euroalueen pankkien omaisuuserien laatu heikentyy jonkin verran. Riskien oikea-aikainen seuranta, proaktiivinen yhteistyö velallisten kanssa ja järjestämättömien lainojen aktiivinen hoito yhdessä paremman kannattavuuden ja vankan sääntelykehyksen kanssa ovat tärkeitä, jotta voidaan säilyttää pankkisektorin vakaus ja turvata pankkien kyky rahoittaa talouden elpymistä.

                  (15)

                  Euroalueen talouden koko ja yhdentyminen sekä covid-19-kriisin johdosta toteutetut toimet ovat yleisesti ottaen toimineet vakauttavina tekijöinä koko kriisin ajan. Talouksien keskinäisriippuvuuden takia euroalueen jäsenvaltioiden on lähivuosina toteutettava sovitut investoinnit ja uudistukset selviytyäkseen kriisistä entistä vahvempina. Samalla talous- ja rahaliittoa on syvennettävä edelleen, jotta voidaan lujittaa sen kykyä selviytyä tulevista šokeista ja pysyä vahvempana kansainvälisissä yhteyksissä. Tilanteen kehitys kehittyneissä ja kehittyvissä markkinatalouksissa vaikuttaa suoraan euroalueeseen useiden kanavien kautta, mukaan lukien terveys- ja rokotuspolitiikka, rahapolitiikan suuntaukset, rahavirrat, globaalit arvoketjut ja kauppa. Elpymisen myötä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa esiintyneet rajoitteet osoittavat myös talouksien yhä kasvavaa globaalia keskinäisriippuvuutta. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämä on samalla jatkanut asteittaista supistumistaan ja oli vuonna 2020 melkein perustekijöihin perustuvalla tasolla. Sen ennakoidaan kuitenkin nousevan 2,6 prosentista 3,4 prosenttiin vuosien 2020 ja 2023 välillä. Vahvistamalla viime vuosina pitkälti vakaana pysynyttä euron kansainvälistä roolia muun muassa digitaalista euroa kehittämällä voitaisiin lisätä euroalueen ja koko unionin taloudellista ja rahoituksellista riippumattomuutta ja parantaa maailman finanssimarkkinoiden vakautta.

                  (16)

                  Talous- ja rahaliiton syventäminen on edelleen keskeisen tärkeää. Pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni ovat toisiaan vahvistavia hankkeita, joilla edistetään kasvua, turvataan rahoitusvakaus ja tuetaan todellista talous- ja rahaliittoa. Paikkaamalla jäljellä olevat aukot voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä, auttaa euroalueen talouksia menestymään ja vahvistaa euron kansainvälistä roolia. Pankkiunionin toteuttaminen yhdessä Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehtyä sopimusta ja vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2014 tehtyä hallitustenvälistä sopimusta (8) koskevien muutossopimusten ajallaan tapahtuvan ratifioinnin kanssa samoin kuin pääomamarkkinaunionin toteuttaminen ovat edelleen olennaisen tärkeitä. Näin tuetaan myös vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta, joita varten tarvitaan huomattavasti investointeja. Euroalueen huippukokouksessa 25 päivänä kesäkuuta 2021 toistettiin jälleen pankkiunionin toteuttamista koskeva sitoumus ja pyydettiin euroryhmää (laajennetussa kokoonpanossa) sopimaan viipymättä ja yhteisymmärryksessä vaiheittaisesta ja aikataulutetusta työsuunnitelmasta kaikkien edelleen avoinna olevien osatekijöiden osalta. Lisäksi kehotettiin panemaan komission 24 päivänä syyskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” esitetty pääomamarkkinaunionia koskeva vuoden 2020 toimintasuunnitelma nopeasti täytäntöön neuvoston 3 päivänä joulukuuta 2020 kyseisestä toimintasuunnitelmasta antamissa päätelmissä esitettyjen painopisteiden mukaisesti. Euroalueen talouspolitiikasta 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettu neuvoston vuoden 2021 suositus, jossa kehotetaan toteuttamaan talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä roolia, on edelleen pätevä,

            SUOSITTAA, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia sekä yksinään, muun muassa elvytys- ja palautumissuunnitelmiensa täytäntöönpanon kautta, että yhdessä euroryhmän puitteissa vuosina 2022–2023 seuraavasti:

                  1.

                  jatketaan kansallisten finanssipolitiikkojen hyödyntämistä ja koordinointia jäsenvaltioissa, jotta kestävää ja osallistavaa elpymistä voidaan tukea tuloksellisesti. Säilytetään maltillisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys koko euroalueella vuonna 2022 ottaen huomioon kansalliset talousarviot ja elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjolla oleva rahoitus. Kohdistetaan finanssipoliittisia toimenpiteitä asteittain investointeihin, joilla edistetään vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa sopusoinnussa olevaa kestävää ja osallistavaa elpymistä, kiinnittäen erityistä huomiota julkisen talouden toimenpiteiden laatuun. Epävarmuusaste huomioon ottaen jatketaan ketterää finanssipolitiikkaa, jotta voidaan reagoida covid-19-pandemian kehitykseen. Eriytetään finanssipoliittisia toimia, ottaen huomioon elpymisen voimakkuus, huolehtimalla julkisen talouden kestävyydestä ja lisäämällä investointeja pitäen mielessä tarve vähentää eroavuuksia.

                  2.

                  edistetään toimenpiteitä, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun, verovilppiin ja veron kiertämiseen, jotta voidaan varmistaa verojärjestelmien oikeudenmukaisuus ja tehokkuus. Pyritään rajoittamaan haitallista verokilpailua muun muassa löytämällä maailmanlaajuisen konsensuksen pohjalta ratkaisu haasteisiin, joita talouden digitalisoituminen ja globalisoituminen aiheuttavat verotukselle. Pienennetään työn verokiilaa ja edistetään verorasituksen siirtämistä työn verottamisesta vähemmän vääristäviin veroihin. Siirrytään työmarkkinoilla hätätoimenpiteistä elvytystoimenpiteisiin varmistamalla aktiivisen työvoimapolitiikan vaikuttavuus seuraavasti: i) tuetaan työpaikan vaihtamista ja erityisesti siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen; ii) yhdistetään toimenpiteitä, joilla puututaan osaamisvajeeseen, vahvistetaan täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja tarjotaan kohdennettuja työhönottokannustimia; ja iii) parannetaan julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia puuttua työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin. Vahvistetaan osallistavia ja laadukkaita koulutusjärjestelmiä. Edistetään nuorten, naisten ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumista työmarkkinoille, varmistetaan asianmukaiset työolot ja puututaan työmarkkinoiden segmentoitumiseen sekä kehitetään ja tarvittaessa mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja niiden pariin pääsyä, jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin jälkeen ilmeneviin samoin kuin vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviin haasteisiin. Varmistetaan työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen politiikkojen laatimiseen ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista. Varmistetaan hyvien käytäntöjen jakaminen ja lähentyminen taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä lisäävien työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkojen osalta.

                  3.

                  seurataan yrityksille suunnattujen tukipakettien vaikuttavuutta, keskitytään kohdennetumpaan tukeen sellaisten elinkelpoisten yritysten maksukyvyn turvaamiseksi, jotka ovat joutuneet covid-19-kriisin aikana koetukselle, ja hyödynnetään enemmän oman pääoman ehtoisia välineitä. Parannetaan mahdollisuuksia maksukyvyttömyysmenettelyjen avulla hoitaa konkurssit ja velkojen uudelleenjärjestelyt tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, maksimoidaan arvon säilyminen ja edistetään pääoman tehokasta ohjaamista reaalitalouteen sekä rajatylittäviä investointeja. Edetään ripeästi pääomamarkkinaunionin syventämisessä. Komissio on esittänyt sitä koskevia lainsäädäntöehdotuksia, joiden päätarkoituksena on tukea talouden rahoittamista, parantaa yritysten ja yksityishenkilöiden investointimahdollisuuksia ja poistaa tarpeettomat rajatylittävät sijoittamisen esteet sisämarkkinoilla.

                  4.

                  vahvistetaan edelleen kansallisia institutionaalisia kehyksiä ja jatketaan uudistuksia, joilla poistetaan investointien ja pääoman uudelleenkohdentamisen pullonkauloja ja varmistetaan unionin varojen tehokas ja oikea-aikainen käyttö. Kevennetään yritysten hallinnollista taakkaa ja parannetaan liiketoimintaympäristöä. Tehostetaan julkishallinnon toimivuutta ja digitalisointia. Parannetaan julkista varainhoitoa erityisesti vihreän budjetoinnin avulla ja parantamalla julkisia investointeja koskevien hallinnointikehysten toimivuutta ja hyödynnetään menojen uudelleenarviointeja, jotta voidaan parantaa julkisen talouden koostumusta ja laatua, varsinkin julkisten investointien ja ihmisiin ja osaamiseen tehtävien investointien laatua, sekä kohdentaa julkiset menot paremmin elpymisen ja palautumiskyvyn tarpeisiin.

                  5.

                  varmistetaan makrovakaus ja ylläpidetään talouden luottokanavia jatkamalla järjestämättömien lainojen käsittelyä muun muassa seuraamalla omaisuuserien laatua, toimimalla oikea-aikaisesti ja ennakoivasti vaikeuksissa olevien velallisten, erityisesti elinkelpoisten velallisten kanssa ja kehittämällä edelleen järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita. Jatketaan työtä pankkiunionin viimeistelemiseksi noudattamalla vaiheittaista ja aikataulutettua työsuunnitelmaa, joka kattaa kaikki tarvittavat avoinna olevat osatekijät ja jonka tavoitetaso on kauttaaltaan yhtäläinen, ja jatketaan työtä euron kansainvälisen aseman vahvistamiseksi. Tuetaan edelleen digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa koskevaa selvitystyötä.

            Talous- ja rahaliiton syventämiseen liittyviä lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu unionin kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Talous- ja rahaliiton syventämisessä olisi edettävä noudattaen täysin unionin sisämarkkinoiden periaatteita ja tavalla, joka on avoin ja läpinäkyvä suhteessa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin.

         Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            B. LE MAIRE

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 23).

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  EUVL C 283, 15.7.2021, s. 1.

         (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, veloista vapauttamisesta ja elinkeinotoiminnan harjoittamiskiellosta sekä toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi ja direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta (direktiivi uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä) (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (7)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

         (8)  Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Viron tasavallan, Irlannin, Helleenien tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Italian tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Maltan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Portugalin tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan ja Suomen tasavallan välinen sopimus Euroopan vakausmekanismin perustamisesta, allekirjoitettu Brysselissä 2 päivänä helmikuuta 2012.


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 153/7

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,

      annettu 29 päivänä maaliskuuta 2022,
      Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista
      (EKP/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Lietuvos bankasin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien, Ernst & Young Baltic UAB:n, toimikausi päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2022 alkaen.

                  (3)

                  Lietuvos bankas on valinnut UAB ROSK Consulting -nimisen yhteisön ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2022–2024,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Suositetaan, että UAB ROSK Consulting nimitetään Lietuvos bankasin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2022–2024.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 29 päivänä maaliskuuta 2022.

               EKP:n puheenjohtaja

            Christine LAGARDE


title: Komission suositus (EU) 2022/561, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, glykoalkaloidien esiintymisen seurannasta perunoissa ja perunasta saaduissa tuotteissa

text:
               7.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 108/66

      KOMISSION SUOSITUS (EU) 2022/561,
      annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022,
      glykoalkaloidien esiintymisen seurannasta perunoissa ja perunasta saaduissa tuotteissa
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta (CONTAM) hyväksyi vuonna 2020 riskinarvioinnin rehuissa ja elintarvikkeissa ja erityisesti perunoissa ja perunasta saaduissa tuotteissa esiintyvistä glykoalkaloideista (1).

                  (2)

                  Perunan glykoalkaloidien (α-solaniini ja α-kakoniini) akuutteihin myrkyllisiin vaikutuksiin ihmisillä kuuluvat ruoansulatuskanavan oireet, kuten pahoinvointi, oksentelu ja ripuli. CONTAM-lautakunta määritti näiden vaikutusten osalta alhaisimmaksi haitalliseksi tasoksi (LOAEL) 1 mg perunan glykoalkaloideja yhteensä painokiloa kohti päivässä akuutin altistumisen jälkeisen riskinluonnehdinnan viitearvona. Jos altistumismarginaali (MOE) on yli 10, terveyshaittoja ei ole. Tässä MOE-arvossa 10 otetaan huomioon ekstrapolointi LOAEL-arvosta haitattomaan vaikutustasoon (NOAEL) (kerroin 3) ja toksikodynamiikan osalta yksilöiden välinen vaihtelu (kerroin 3,2). Kun otetaan huomioon, että akuutin altistumisen arviot tietyissä altistumisskenaarioissa johtivat alle 10:n suuruiseen MOE-arvoon, kyseessä näyttäisi olevan terveyshaitta.

                  (3)

                  CONTAM-lautakunta suositteli, että glykoalkaloidien ja niiden aglykonien esiintymisestä markkinoilla saatavilla olevissa perunalajikkeissa, jalostuskokeiden tuloksena saaduissa uusissa perunalajikkeissa ja perunasta jalostetuissa tuotteissa, myös imeväisille tarkoitetuissa elintarvikkeissa, kerättäisiin enemmän tietoja.

                  (4)

                  Hyvillä maatalouskäytännöillä, hyvillä varastointi- ja kuljetusolosuhteilla sekä hyvillä tuotantotavoilla voidaan vähentää glykoalkaloidien esiintymistä perunoissa ja perunasta jalostetuissa tuotteissa. On kuitenkin kerättävä lisätietoja tekijöistä, jotka johtavat glykoalkaloidien suhteellisen korkeisiin pitoisuuksiin perunoissa ja perunasta jalostetuissa tuotteissa, jotta voidaan yksilöidä toimenpiteet, joita on toteutettava glykoalkaloidien esiintymisen välttämiseksi tai vähentämiseksi kyseisissä elintarvikkeissa. Erityisesti perunasta jalostetuissa tuotteissa on aiheellista analysoida mahdollisuuksien mukaan myös hajoamistuotteet β- ja γ-solaniini ja kakoniini sekä aglykonisolanidiini, koska näiden yhdisteiden myrkyllisyys vastaa α-solaniinin ja α-kakoniinin myrkyllisyyttä.

                  (5)

                  Glykoalkaloidien seurannan tulosten on oltava luotettavia ja vertailukelpoisia. Sen vuoksi on aiheellista antaa ohjeet niiden uuttamisesta sekä niiden analysointia koskevat vaatimukset. Koska glykoalkaloideja esiintyy enemmän kuorimattomissa kuin kuorituissa perunoissa ja enemmän pienissä kuin suuremmissa perunoissa, on tärkeää antaa tietoja näistä tekijöistä esiintymistietoja ilmoitettaessa.

                  (6)

                  Jotta voidaan antaa neuvoja siitä, milloin olisi aiheellista yksilöidä tekijät, jotka johtavat suhteellisen korkeisiin glykoalkaloidipitoisuuksiin, on aiheellista vahvistaa suuntaa-antava arvo perunoille. On myös aiheellista saada lisätietoja jalostuksen vaikutuksista glykoalkaloidien määrään.

                  (7)

                  Sen vuoksi on aiheellista suositella glykoalkaloidien seurantaa peruna- ja perunatuotteissa ja niiden korkeisiin määriin johtavien tekijöiden yksilöimistä sekä kerätä lisätietoja jalostuksen vaikutuksista glykoalkaloidien määrään,

            ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

                  1)

                  Jäsenvaltioiden olisi elintarvikealan toimijoiden aktiivisella myötävaikutuksella seurattava glykoalkaloideja α-solaniini ja α-kakoniini perunoissa ja perunatuotteissa. Myös hajoamistuotteet β- ja γ-solaniini ja kakoniini sekä aglykonisolanidiini olisi mahdollisuuksien mukaan analysoitava, erityisesti perunasta jalostetuissa tuotteissa.

                  2)

                  Jotta estetään α-kakoniinin entsymaattinen hajoaminen erityisesti analysoitaessa raakoja (kuorimattomia/kuorittuja) perunoita, perunoihin olisi lisättävä 1-prosenttista muurahaishappoa metanolissa suhteessa 1:2 (tilavuus:paino), kun niitä sekoitetaan ja homogenoidaan ennen uuttamista ja puhdistamista. Suositeltavat analyysimenetelmät ovat nestekromatografia UV-diodirividetektiolla (LC-UV-DAD) tai nestekromatografia-massaspektrometria (LC-MS). Muita analyysimenetelmiä voidaan käyttää, jos saatavilla on näyttöä siitä, että ne tuottavat luotettavia tuloksia yksittäisten glykoalkaloidien osalta. Kunkin glykoalkaloidin määritysrajan (LOQ) olisi mieluiten oltava noin 1 mg/kg ja enintään 5 mg/kg.

                  3)

                  Jäsenvaltioiden olisi elintarvikealan toimijoiden aktiivisella myötävaikutuksella tehtävä tutkimuksia määrittääkseen tekijät, jotka johtavat ohjeellisen tason, joka on 100 mg/kg α-solaniinin ja α-kakoniinin summana, ylittäviin tasoihin perunoissa ja perunasta jalostetuissa tuotteissa.

                  4)

                  Jäsenvaltioiden ja elintarvikealan toimijoiden olisi toimitettava EFSAlle vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta edellistä vuotta koskevat tiedot koottavaksi yhteen tietokantaan ja näin toimiessaan noudatettava elintarvikkeiden ja rehujen osalta käytettävää näytteen standardikuvausta (SSD) koskevissa EFSAn ohjeissa esitettyjä vaatimuksia ja EFSAn erityisiä raportointivaatimuksia (2). Perunoiden ja perunasta jalostettujen tuotteiden osalta on tärkeää ilmoittaa perunoiden lajike ja koko (perunoiden keskipaino, erityisesti kuorimattomien perunoiden osalta), onko kyse varhaisperunoista tai varastoperunoista (eli kypsät ja/tai pidemmän ajan kuluessa varastoidut), näytteenottopaikka (tuottaja, tukkukauppa, vähittäismyynti) ja se, onko perunat kuorittu vai ei (3).

         Tehty Brysselissä 6 päivänä huhtikuuta 2022.

               Komission puolesta

            Stella KYRIAKIDES

               Komission jäsen

         (1)  EFSAn CONTAM-lautakunta (EFSAn alainen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products. EFSA Journal 2020;18(8):6222, s. 190. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222.

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Kuorimisen vaikutusta glykoalkaloidien pitoisuuksiin koskevat testit olisi tehtävä (perunan)kuorijalla.


title: Neuvoston suositus annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, siltojen rakentamisesta tehokkaan eurooppalaisen korkeakouluyhteistyön tukemiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 2022/C 160/01

text:
               13.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 160/1

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,
      siltojen rakentamisesta tehokkaan eurooppalaisen korkeakouluyhteistyön tukemiseksi
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      (2022/C 160/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  1.

                  Tiiviimpi ja tehokkaampi ylikansallinen yhteistyö korkeakoulusektorilla kaikkialla Euroopassa on olennaista unionin arvojen, identiteetin ja demokratian tukemiselle, eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden selviytymiskyvyn parantamiselle sekä kestävän tulevaisuuden rakentamiselle. Vahvat korkeakoulujen allianssit ovat tärkeä väline vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä väestön ikääntymiseen liittyviin haasteisiin ja muihin keskeisiin sosioekonomisiin haasteisiin vastaamiseksi tietoa jakamalla ja yhteiskehittämällä innovatiivisia ratkaisuja. Niillä voidaan myös varmistaa Euroopan valmius vahvistaa teknologiavetoista kilpailukykyä.

                  2.

                  Korkeakoulujen tiiviimmän, jatkuvamman ja tehokkaamman ylikansallisen yhteistyön edistäminen institutionaalisella tasolla on tärkeä väline korkeakoulujen vahvistamiseksi yhdessä ja opiskelijoiden, elinikäisten oppijoiden, tutkijoiden ja henkilökunnan valmistamiseksi globaaliin tulevaisuuteen. Korkeakoulut eri puolilla Eurooppaa sopeutuvat vauhdilla muuttuvaan maailmaan, jossa on nopeasti muuttuvia tieteenaloja ja oppimisympäristöjä, jotka liittyvät esimerkiksi vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Tämä edellyttää uutta ajattelua, uusia lähestymistapoja ja uusia rakenteita opiskelijoiden, henkilöstön ja tutkijoiden yhteistyölle ja liikkuvuudelle (fyysisen liikkuvuuden säilyessä keskeisenä muotona) tieteenalojen ja rajojen yli. Tämä digitaalisen siirtymän ruokkima uusi todellisuus merkitsee uutta houkuttelevaa koulutustarjontaa, uusia muotoja ja mahdollisuuksia ylikansalliseen yhteistyöhön ja liikkuvuuteen, henkilökohtaisesti ja verkossa, kaikille oppijoille, myös heikommassa asemassa oleville tai syrjäisiltä alueilta, kuten syrjäisimmiltä alueilta, tuleville ihmisille, ja kannustaa monimuotoisuuteen akateemisten toimijoiden, tutkijoiden ja ammattihenkilöstön keskuudessa.

                  3.

                  Tiiviimpi koko EU:n laajuinen yhteistyö erilaisten yliopistojen, tutkimusyliopistojen, ammatti- ja taidekorkeakoulujen ja muiden korkeakoulujen välillä on avainperiaate, joka tukee eurooppalaista koulutusta ja on olennainen osa eurooppalaista koulutusaluetta ja eurooppalaista tutkimusaluetta. Erilaisten ja toisiaan täydentävien oppilaitosten entistä syvempi ylikansallinen yhteistyö kaikkialla Euroopassa tukee tasapuolista pääsyä korkealaatuiseen ja osallistavaan koulutukseen ja tutkimukseen, edistää tiedon tuottamista ja levittämistä, helpottaa kapasiteetin ja infrastruktuurin jakamista sekä edistää yhteistyöalueiden ja niiden yhteisöjen elinvoimaisuutta, mikä auttaa lieventämään epäsuotuisan aseman ja maantieteellisten erojen aiheuttamia haittoja. Se voi myös edistää liittymistä tutkimus-, innovointi- ja toimialaekosysteemeihin. Ylikansallinen yhteistyö myös vauhdittaa korkeakoulutusalan täyden potentiaalin valjastamista taitojen, osaamisen ja tietojen edistämiseen esimerkiksi digitaalista ja vihreää siirtymää varten ja edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamista.

                  4.

                  Komission tiedonannossa eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (1) kehotetaan saumattomaan ja kunnianhimoiseen ylikansalliseen yhteistyöhön, yhteisten tutkintojen myöntämisen helpottamiseen sekä Eurooppalaisten yliopistojen kaltaisia alliansseja koskevan oikeudellisen aseman toteutettavuuden tutkimiseen. Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (2) kannustaa syventämään yhteistyötä, yhdistämään tietoja ja resursseja ja luomaan enemmän liikkuvuusmahdollisuuksia opiskelijoille, akateemisille toimijoille ja tutkijoille muun muassa toteuttamalla täysimääräisesti Eurooppalaisia yliopistoja ja eurooppalaista opiskelijakorttia koskevat aloitteet. Päätelmissään ”Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” (3) neuvosto kehotti jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä yhteensopivampien korkeakoulujärjestelmien esteiden poistamiseksi sekä selvittämään eurooppalaisten yhteistutkintojen toteutettavuutta. Päätelmissään ”eurooppalaisen tutkimusalueen syventämisestä: tarjotaan tutkijoille houkuttelevia ja kestäviä uria ja työehtoja ja tehdään osaamiskierrosta todellisuutta” (4) neuvosto kehotti komissiota tukemaan jäsenvaltioita sellaisten politiikkatoimien suunnittelussa, joilla edistetään Euroopan korkeakoulujen saumatonta ja kunnianhimoista kansainvälistä yhteistyötä, erityisesti akateemiseen ja tutkijanuraan liittyen. Komission tiedonanto uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (5) ja Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimus (6) edellyttävät yhteistyön syventämistä ja tunnustavat Eurooppalaisten yliopistojen kaltaisten aloitteiden muutospotentiaalin korkeakoulusektorilla. Myös Euroopan osaamisohjelma (7) edellyttää tehokkaamman ja tiiviimmän ylikansallisen yhteistyön esteiden poistamista.

                  5.

                  Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ministerikonferenssissa annetussa Rooman julkilausumassa ja neuvoston suosituksessa ”korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä” (8) kehotetaan edistämään ja helpottamaan ylikansallista yhteistyötä. Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ”Eurooppalainen koulutusalue: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa” (9) korostetaan yhteistyön lisäämisen tarvetta ja kehotetaan hyödyntämään synergioita eurooppalaisen koulutusalueen, eurooppalaisen tutkimusalueen ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen välillä.

                  6.

                  Erasmus+ -ohjelman tukemasta 41 ”Eurooppalaisesta yliopistosta”, joiden tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta ja muita vastaavia pitkäaikaisia oppilaitosten yhteistyömalleja on tuettu Horisontti 2020 -ohjelmalla, voidaan saada hyödyllistä oppia, kun testataan syvemmälle ulottuvia ylikansallisia yhteistyömalleja, joissa mennään olemassa olevia yksittäisiä institutionaalisia strategioita, hallintotapoja ja yhteistyöekosysteemejä pidemmälle. Ne ovat inspiraation lähde laajemmalle korkeakouluyhteisölle järjestelmätason uudistusten ajamiseksi, ja samalla ne tekevät Euroopan korkeakoulu- ja tutkimuspolitiikan koordinoinnista sujuvampaa.

                  7.

                  Tässä neuvoston suosituksessa ”Eurooppalaisilla yliopistoilla” tarkoitetaan alliansseja, joita rahoitetaan Erasmus+ -ohjelmasta ja jotka saavat tarvittaessa täydentävää tukea tutkimus- ja innovaatioulottuvuudelle Horisontti-ohjelmasta. ”Korkeakoulujen allianssit” viittaavat kaikkiin muihin yhteistyömalleihin kuten osaamis- ja innovaatioyhteisöihin. Tämän neuvoston suosituksen tavoitteena on helpottaa kaikkien eurooppalaisten korkeakoulujen ylikansallista yhteistyötä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta tuettujen korkeakoulujen lisäksi.

                  8.

                  ”Eurooppalaiset yliopistot” -aloite parantaa kansainvälisen yhteistyön laatua sellaisten instituutioiden välisten strategioiden avulla, joissa yhdistetään oppiminen ja opetus, tutkimus, innovointi ja tietämyksen siirto taloussektorille ja yhteiskuntaan ja joilla edistetään poliittisia ja yhteiskunnallisia muutoksia.

                  9.

                  Korkeakoulujen allianssit voisivat hyötyä vapaaehtoiselta pohjalta institutionalisoiduista yhteistyövälineistä kuten oikeudellisen aseman suomasta oikeusvarmuudesta, jonka turvin ne voisivat tarvittaessa jakaa taloudellisia, inhimillisiä, digitaalisia ja fyysisiä resursseja ja palveluita, ylläpitää yliopistojen välisiä virtuaalisia kampuksia ja yhteentoimivia alustoja yhteistä digitaalista tai monimuotoista toimintaa varten. Jotta vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteita voitaisiin ratkoa tehokkaasti entistä tiiviimmällä ylikansallisella yhteistyöllä, on tieteidenvälisten moduulien kehittämistä ja yhdessä laadituille eurooppalaisille kriteereille perustuvien, Bolognan prosessin välineiden mukaisten yhteistutkintojen suunnittelua edelleen helpotettava kansallisella, alueellisella ja institutionaalisella tasolla. Joustavan ja osallistavan liikkuvuuden helpottaminen ja eurooppalaisen opiskelijakorttialoitteen käytön laajentamisella opiskelijoiden, tutkijoiden, tutkijoiden ja henkilökunnan mahdollisuuksien lisääminen. Riittävä pitkäaikainen, monivuotinen rahoitus tarvitaan kapasiteetin rakentamiseen ja ylikansallisen yhteistyön kartoitetun tavoitetason saavuttamiseen.

                  10.

                  Korkeakoulujen yhteistyön syventäminen edellyttää kokonaisvaltaista haasteiden ratkaisemista. Yhteisten ylikansallisten koulutustoimintojen ja -ohjelmien saumattomaan perustamiseen, ulkoiseen laadunvarmistukseen ja akkreditointiin vaikuttavat kaikilla tasoilla ulkoisen laadunvarmistuksen erot; ulkomaisten tutkintojen ja opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen sekä keskeisten Bolognan prosessin sitoumusten, myös tutkintorakenteiden erojen osalta, epätasainen toteutus; erot yhteisohjelmien laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen lähestymistavan hyväksymisessä; erot eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) soveltamisessa; ja virtuaalisen ja monimuoto-oppimisen osittainen tunnustaminen. Näiden ongelmien ratkaiseminen ja Bolognan prosessin välineiden täysimääräisen täytäntöönpanon varmistaminen vähentäisi hallinnollista taakkaa, helpottaisi ylikansallista yhteistyötä ja edistäisi innovatiivisten tieteidenvälisten pedagogisten menetelmien käyttöönottoa eri maissa.

                  11.

                  Eurooppalainen oppilaitostason ylikansallinen yhteistyö on voimakas väline, jolla tuetaan ja kehitetään edelleen muutosta kohti huipputasoisia, osallistavia, kilpailukykyisiä, kestäviä ja houkuttelevia korkeakouluja, jotka täyttävät kaikki tehtävänsä (koulutus, tutkimus, innovointi ja yhteiskunnalliset palvelut), hyödyttävät paitsi korkeakoulusektoria myös koko tietoon, kestävyyteen ja demokratiaan nojaavaa Eurooppaa ja heijastavat eurooppalaista elämäntapaamme ja arvojamme. Ylikansallista yhteistyötä olisi helpotettava yhtenäisillä eurooppalaisilla ja kansallisilla toimilla, panemalla tehokkaasti täytäntöön saatavilla olevia eurooppalaisia aloitteita, välineitä ja työkaluja kuten ”Eurooppalaiset yliopistot” -aloite, Bolognan prosessin välineet tai eurooppalaista opiskelijakorttia koskeva aloite, sekä selvittämällä uusia mahdollisia välineitä. Näitä uusia välineitä voitaisiin kehittää yhdessä ja vaiheittain, jotta korkeakoulut voivat rakentaa siltoja ja tehdä tehokkaampaa ylikansallista yhteistyötä ja jotta korkeakoulujärjestelmät voivat muuttua yhtenäisemmiksi, mikä hyödyttäisi koko korkeakouluyhteisöä ja toisi lisäarvoa yhteiskunnalle,

            SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT
      ottaen täysimääräisesti huomioon toissijaisuusperiaatteen, korkeakoulujen autonomian ja akateemisen vapauden kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa:

                  1.

                  Avaavat korkeakouluille mahdollisuuden kokeilla yhteiskehittämisprosessissa institutionalisoitujen yhteistyövälineiden kuten korkeakoulujen allianssien – kuten esimerkiksi Eurooppalaisten yliopistojen – oikeudellisen aseman tarpeellisuutta, hyötyjä, riskejä ja toteutettavuutta tavoitteenaan syventää yhteistyötä tarvittaessa jakamalla henkilöresursseihin ja tietoihin liittyvää sekä teknistä ja koulutus-, tutkimus- ja innovointikapasiteettiaan. Antavat niiden kokeilla syvemmän yhteistyön moninaisia mahdollisuuksia sekä kokeilla vapaaehtoisesti nykyisiä eurooppalaisia välineitä kuten eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää (EAYY) (10) tai eurooppalaista taloudellista etuyhtymää (ETEY) (11).

                  2.

                  Tarvittaessa kannustavat ja helpottavat ylikansallista yhteistyötä tekevien korkeakoulujen yhteisten ohjelmien järjestämistä ja yhteistutkintojen myöntämistä Bolognan prosessin välineiden mukaisesti (12). Tässä yhteydessä ja kohdassa 12 määriteltyjen selvitystoimien tulosten pohjalta tarkastelevat ja helpottavat eurooppalaisen yhteistutkinnon suoritusmerkinnän toteuttamista. Myöhemmin työtä kohti yhdessä laadituille eurooppalaisille kriteereille perustuvaa mahdollista yhteistutkintoa voitaisiin edistää kaikilla tasoilla. Yhteistutkintoja voisi suorittaa kansallisella, alueella tai institutionaalisella tasolla, kansallisten tutkintokehysten mukaisesti.

                  3.

                  Antavat korkeakouluille mahdollisuuden kehittää edelleen ja tarvittaessa toteuttaa innovatiivisia ylikansallisia yhteisiä koulutustoimintoja mahdollistamalla ja kannustamalla kokeilemaan ja toteuttamaan sopivia lähestymistapoja ja toimenpiteitä seuraavissa yhteyksissä:

                              a)

                              opiskelijoiden ja elinikäisten oppijoiden valinta- ja ilmoittautumiskriteerit;

                              b)

                              määriteltäessä opiskelu- ja opetuskieli huomioiden monikielisyys asiaankuuluvalla tavalla;

                              c)

                              verkko-oppimisen osuus koko koulutustarjonnasta; yhteisessä koulutustoiminnossa opiskelevien liikkuvuus (fyysinen, virtuaalinen tai monimuotoinen); ja harjoittelupaikkojen jakaminen ja järjestäminen, työssä oppiminen, haasteisiin perustuva ja monialainen lähestymistapa;

                              d)

                              joustavien oppimispolkujen, esimerkiksi mahdollisesti pieniin osaamiskokonaisuuksiin (13) johtavien pienten oppimiskokemusten, ottaminen tarvittaessa osaksi koulutusta;

                              e)

                              opintosuoritusten jakamista ja siirtoa koskevat säännöt sekä arvioinnin avoimuus Euroopan opintosuoritusten siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) käyttöoppaan mukaisesti perustana ylikansallisille yhteisohjelmille, ilman lisäsääntöjä tai -rajoituksia;

                              f)

                              eurooppalaisten korkeakouluohjelmien ja/tai -laitosten ulkoista laadunvarmistusta koskevien tietojen käyttö eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistuksen periaatteiden ja suositusten (ESG) ja Euroopan laadunvarmistusrekisterin tietokannan (DEQAR) mukaisesti automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen (14) edistämiseksi jatko-opintoja varten yhteistyössä akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa;

                              g)

                              tarvittaessa aiempien opintojen tunnustamisen ja epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin mahdollistaminen läpinäkyviin ja oikeudenmukaisiin laatuvaatimuksiin perustuen, opiskelijoiden asianmukaisen arvioinnin järjestäminen ja asiaankuuluvien opintosuoritusten myöntäminen tällaisille opinnoille;

                              h)

                              tarvittaessa joustavuuden lisääminen yhteistutkintomallien määrittelyyn yhteisiä ylikansallisia ohjelmia toteutettaessa.

                  4.

                  Tukevat sisäänrakennettua liikkuvuutta yhteisissä ylikansallisissa koulutusohjelmissa

                              a)

                              Tuetaan korkeakouluja liikkuvuuden (fyysinen, virtuaalinen tai monimuotoinen) sisällyttämisessä järjestelmällisemmin ja joustavammin yhteisiin koulutusohjelmiin kaikilla tasoilla, jotta suurempi joukko opiskelijoita, myös heikommassa asemassa olevat oppijat tai syrjäisiltä alueilta, kuten syrjäisimmiltä alueilta, tulevat ihmiset, akateemiset toimijat ja tutkijat voisivat hyötyä integroidun korkeakouluyhteistyön dynamiikasta ja tasapainoinen osaamisen kierto tehostuisi.

                              b)

                              Tuetaan liikkuvuuden hallinnan digitalisointia monenvälisten kumppanuuksien puitteissa, erityisesti liiketoimintaprosessien standardointia ja digitalisointia monenvälisten oppilaitosten välisten sopimusten allekirjoittamisen yhteydessä, myös lisäämällä eurooppalaisen opiskelijakorttialoitteen käyttöä.

                              c)

                              Pyritään oppimiseen liittyvän liikkuvuuden johdonmukaisempaan lähestymistapaan tarvittaessa opiskelijavalintojen, arvosanajärjestelmien, akateemisten kalentereiden, lukukausimaksujärjestelmien, korkeakoulutuspalvelujen saatavuuden ja käytön osalta kesä-/lomakuukausina.

                  5.

                  Osallistuvat suoran tai epäsuoran rahoituksen ylläpitämiseen, myös ”Eurooppalaisten yliopistojen”, tiiviimmän ylikansallisen institutionaalisen korkeakoulujen yhteistyön edistämiseksi.

                              a)

                              Tuetaan tarvittaessa kaikenlaisia korkeakouluja vastaavaan tiiviiseen, ylikansalliseen korkeakouluyhteistyöhön osallistumisessa.

                              b)

                              Edistetään ja kehitetään korkeakoulujen keskuudessa laadukkaan ylikansallisen yhteistyön kulttuuria tarvittaessa sisällyttämällä se ja edistämällä sitä kansallisessa politiikassa ja prioriteettien asettamisessa.

                              c)

                              Otetaan käyttöön saatavilla olevat rahoituslähteet alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla (15) ja samalla otetaan huomioon erilaiset kansalliset rahoitusjärjestelmät, jotka voidaan mahdollisuuksien mukaan kytkeä tai joilla voidaan täydentää Erasmus+ -tukea, ja täydentää rahoituslähteitä synergisellä tavalla Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tuella korkeakoulujen osallistumiseksi ”Eurooppalaisiin yliopistoihin”.

                  6.

                  Edistävät ja suojelevat institutionaalisen autonomian perusperiaatteita edellytyksenä yhteisten hallintojärjestelyjen luomiselle alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla tiiviimpää ylikansallista yhteistyötä varten. Antavat korkeakouluille mahdollisuuden tehdä itsenäisiä päätöksiä sisäisissä hallinto-, talous-, henkilöstö-, tiede- ja opetusasioissa ja suojelevat akateemista vapautta ja aktiivisesti osallistavat oppilaitoksen akateemisen henkilöstön ja opiskelijoiden edustajat kyseistä laitosta koskevaan päätöksentekoon.

                  7.

                  Vahvistavat keskinäistä luottamusta ulkoisella laadunvarmistuksella ja yhteisten koulutusohjelmien akkreditoinnilla sekä muilla institutionaalisten ylikansallisten yhteistyömallien avulla kehitetyillä yhteisillä koulutustarjouksilla, myös ”Eurooppalaiset yliopistot” eurooppalaisten standardien ja ohjeiden mukaisesti.

                              a)

                              Edetään kohti laajempaa oppilaitospohjaista ulkoista laadunvarmistusta. Tämä voisi tukea todellisen korkeakoulujen laatukulttuurin kehittämistä, joka johtaa parempaan vastuullisuuteen ja järjestelmien yhteensopivuuteen kaikkialla Euroopassa ja perustuu eurooppalaisen koulutusalueen, eurooppalaisen tutkimusalueen ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen puitteissa jo olemassa oleviin työkaluihin ja kehyksiin.

                              b)

                              Harkitaan tarvittaessa mahdollisuutta sallia korkeakoulujen laadunvarmistukseen perustuvien ohjelmien itseakkreditointi korkeakoulujen omavastuun tukemiseksi.

                              c)

                              Maissa, jotka luottavat ohjelmapohjaiseen ulkoiseen laadunvarmistukseen, tulisi harkita mahdollisuutta:

                                          i)

                                          yhteisohjelmien laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen lähestymistavan kansalliselle täytäntöönpanolle (16);

                                          ii)

                                          varmistaa, että ylikansallisten yhteisohjelmien ulkoisen arvioinnin voi tehdä yksi ainoa virasto, joka on rekisteröity Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteriin (EQAR) (17) ja että tulokset hyväksytään automaattisesti kaikissa muissa asianomaisissa korkeakoulujärjestelmissä ilman kansallisia lisävaatimuksia; ja

                                          iii)

                                          varmistaa, että ylikansallisten yhteisohjelmien uudelleenakkreditointi noudattaa eurooppalaisten laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden sekä eurooppalaisen lähestymistavan sääntöjä (18).

                  8.

                  Tukevat tarvittaessa laadukkaan virtuaalisen yhteistoiminnallisen oppimisen kehittämistä yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti kiinteänä osana opetusta, oppimista ja tutkimusta, jotta voidaan edistää ja helpottaa osallistavaa ja opiskelijakeskeistä ylikansallista yhteistyötä, joka täydentää kasvokkain tapahtuvaa vuorovaikutusta, erityisesti:

                              a)

                              tukemalla korkeakouluja, jotta ne voivat kehittää virtuaalisia ja yhteistoiminnallisia kansainvälisiä verkko-oppimismalleja osana monimuoto-oppimista, muun muassa johdon sitouttamisen, strategisen suunnittelun, vankkojen ja kansainvälistettyjen pedagogisten koulutus- ja tukipalvelujen avulla.

                              b)

                              tukemalla korkeakouluja arvostamaan ja tunnustamaan urakehityksen arvioinneissa aikaa, jonka tutkijat käyttävät uusien innovatiivisten pedagogisten menetelmien ja uusien tutkimuskäytäntöjen kehittämiseen ylikansallisen yhteistyön puitteissa tarpeen mukaan.

                              c)

                              tukemalla institutionalisoituja yhteistyömalleja, myös ”Eurooppalaisia yliopistoja” niiden pyrkiessä yhdistämään asiantuntemusta ja resursseja yhteisten digitaalisten strategioiden ja yhteisen yhteentoimivan IT-infrastruktuurin, kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, esimerkiksi myöntämällä molemminpuolinen pääsy verkko-oppimis- ja tutkimusympäristöihin, oppimisen hallintajärjestelmiin, digitaalisiin kirjastoihin, kaikille avointen verkkokurssien (MOOC) alustoihin, koulutus- ja tukipalveluihin sekä huolehtimalla löydettävissä, saatavilla, siirrettävissä tai yhdistettävissä ja uudelleen käytettävissä olevan datan (FAIR-data) ja muiden yhteentoimivien palvelujen saumattomasta saavutettavuudesta.

                              d)

                              tukemalla avoimen lähdekoodin ratkaisujen testausta ja pilotointia yhteisten haasteiden voittamiseksi, mikä edistää korkeakoulujärjestelmien yhteentoimivuutta, digitaalista valmiutta, datasuvereniteettia ja vastuullisuutta.

                  9.

                  tukemalla korkeakouluja, jotta ne voivat kehittää yhteisiä monialaisia ylikansallisia koulutustoimintoja kaikilla tasoilla (lyhytkestoiset, kandidaatin-, maisterin- tai tohtorintutkintoon tähtäävät ohjelmat).

                              a)

                              mahdollistamalla ja edistämällä ylikansallisia haasteista liikkeelle lähteviä lähestymistapoja, joissa oppijat eri tieteenaloilta, kulttuureista ja maista tekevät yhteistyötä tutkijoiden, yritysten, kaupunkien, alueiden, kansalaisjärjestöjen ja paikallisten yhteisöjen kanssa löytääkseen luovia ja innovatiivisia ratkaisuja globaaleihin ja yhteisiin haasteisiin.

                              b)

                              kannustamalla tarjoamaan kaikille korkealaatuisia elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia ammattitaidon parantamisen ja uudelleenkoulutuksen helpottamiseksi etenkin kysytyimmillä aloilla, myös henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen edistämiseksi.

                  10.

                  Kannustavat korkeakouluja ottamaan oppijoita, akateemisia toimijoita, tutkijoita ja henkilökuntaa mukaan korkeakoulujen ylikansallisten yhteistyörakenteiden hallintoon ja samalla ottamaan huomioon nykyiset akateemisen itsehallinnon demokraattiset elementit, erityisesti

                              a)

                              kannustamalla korkeakouluja ottamaan huomioon hallintorakenteissaan opiskelijoiden ja henkilökunnan yhä monimuotoisempia taustoja sekä erilaisia työ- ja koulutuskokemuksia osallisuuden ja tasa-arvon periaatteiden mukaisesti.

                              b)

                              tukemalla valmiuksien kehittämistä vahvaa ja tehokasta johtajuutta varten, sillä se on kokonaisvaltaisen ylikansallisen korkeakouluyhteistyön kannalta tärkeä tekijä.

                              c)

                              edistämällä sukupuolten tasapuolista edustusta hallintorakenteiden kaikilla tasoilla.

                              d)

                              luomalla mahdollisuuksia vertaisoppimiseen sellaisten aloitteiden kannustamiseksi ja tukemiseksi, joissa korkeakoulut voivat jakaa kokemuksia ja osallistua keskinäiseen oppimiseen ja tiedonvaihtoon.

                        Jäsenvaltioita suositellaan panemaan tämä suositus täytäntöön mahdollisimman pian. Niitä pyydetään tiedottamaan komissiolle viimeistään [lisää päivämäärä, joka on 12 kuukautta sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt suosituksen] asianmukaisella tasolla toteutettavista tukitoimenpiteistä tämän suosituksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä olennaisina askelina kohti eurooppalaista koulutusaluetta.

         KEHOTTAA KOMISSIOTA

      ottaen täysimääräisesti huomioon toissijaisuusperiaatteen, korkeakoulujen autonomian ja akateemisen vapauden kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa:

                  11.

                  Samanaikaisesti meneillään olevien tutkimusten ja muun valmistelutyön kanssa tukemaan jäsenvaltioita ja korkeakouluja kokeilemaan olemassa olevien eurooppalaisten välineiden käyttöä vuodesta 2022 alkaen askeleena kohti tiiviimpää, pitkäaikaista ja joustavaa ylikansallista yhteistyötä ja tutkia tarvetta ja toteutettavuutta institutionalisoiduille yhteistyövälineille, kuten korkeakoulujen allianssien oikeudellinen asema. Vapaaehtoisesti käytettävien vastaavien välineiden tulisi helpottaa kapasiteetin ja tiedon jakamista sekä henkilökunnan vaihtoa tarvittaessa ja yhteisten ohjelmien toteuttamista, millä pyrittäisiin allianssien tasolla myönnettäviin yhteistutkintoihin, yhteisesti laadituille eurooppalaisille kriteereille perustuva yhteistutkinto mukaan lukien.
                  Neuvostolle raportoidaan valmistelutyön tuloksien ja Erasmus+ -pilottien pohjalta joka vaiheessa tulevaa päätöksentekoa varten.

                  12.

                  Tarkastelemaan vaihtoehtoja ja tarvittavia toimia tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, korkeakoulujen, opiskelijajärjestöjen ja sidosryhmien kanssa kohti mahdollista yhteisesti laadituille eurooppalaisille kriteereille perustuvaa yhteistutkintoa. Tämä tutkinto, joka myönnettäisiin vapaaehtoispohjalta kansallisella, alueellisella tai institutionaalisella tasolla, todistaisi ylikansallisen yhteistyön osana saavutetut oppimistulokset, jotka olisi saavutettu ”opintoja useissa EU -maissa yhdistämällä” (19), esimerkiksi ”Eurooppalaisissa yliopistoissa” tarjottuja opintoja. Sen myöntämisen, säilyttämisen, jakamisen, vahvistamisen ja todentamisen pitäisi olla helppoa, ja se olisi tunnustettava kaikkialla EU:ssa. Se hyödyntää ja tehostaa Bolognan prosessin välineiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa.

                              a)

                              Pilotoidaan vuonna 2022 Erasmus+:n alaisesti vuonna 2022 eurooppalaisen yhteistutkinnon laatumerkinnän eurooppalaisten kriteerien kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Tällainen laatumerkintä myönnettäisiin täydentävänä todistuksena opiskelijoille, jotka valmistuvat useiden korkeakoulujen välisen ylikansallisen yhteistyön puitteissa toteutetuista yhteisistä ohjelmista.

                              b)

                              Raportoidaan neuvostolle päätöksentekoa varten kyseisen selvitystyön tulosten pohjalta seuraavista askelista kohti mahdollista yhdessä laadituille eurooppalaisille kriteereille perustuvaa Bolognan prosessin välineiden mukaista yhteistutkintoa.

                  13.

                  Jatkamaan Eurooppalaiset yliopistot -aloitteen kehittämistä Erasmus+ -ohjelman kautta alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla ja ensimmäisten allianssien väliarviointien keskeisten tulosten pohjalta. Tarjoamaan vuodesta 2022 alkaen kestävä rahoitus menestyneille ”Eurooppalaisille yliopistoille” kilpailukykyisen ja laadukkaan ehdotuspyynnön perusteella ja mahdollistamaan uusien vastaavien allianssien luominen maantieteellisen kattavuuden, osallistavuuden, korkean laadun ja erinomaisen periaatteiden pohjalta. Testaamaan synergioita Horisontti Eurooppa -ohjelman tutkimus- ja innovaatioulottuvuuden ja mahdollisesti muiden EU-ohjelmien kanssa vuoteen 2024 mennessä niiden oikeusperustan puitteissa. Hyödyntämään MRK-ohjelmien väliarviointeja mahdollisten innovatiivisten lähestymistapojen mahdollistamiseksi, jotta EU:n rahoituslähteet otettaisiin paremmin käyttöön hyödyntäen mahdollisia synergioita alueellisten ja kansallisten varojen kanssa.

                  14.

                  Tukemaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa eurooppalaisen opiskelijakorttialoitteen laajentamista, erityisesti sellaisten liiketoimintaprosessien digitalisointia, joihin liittyy useita allekirjoittajia ja tiedonvaihtoa, jotta voidaan vähentää opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuden ja vaihtojen sekä korkeakoulujen ylikansallisten kumppanuuksien puitteissa tapahtuvan vaihdon hallinnoinnista aiheutuvaa hallinnollista taakkaa.

                  15.

                  Vuoden 2022 puoliväliin mennessä laatimaan kattava etenemissuunnitelma, jossa on keskeiset välitavoitteet ja asiantuntijaryhmät, tavoitteena laatia uusia välineitä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Etenemissuunnitelmaa tulisi päivittää säännöllisesti.

            Komissiota pyydetään analysoimaan tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä sekä sen käyttöä koulutusalan eurooppalaisen yhteistyön strategisen kehyksen täytäntöönpanotyössä edettäessä kohti eurooppalaista koulutusaluetta ja pidemmällekin; arviointi tulisi tehdä unionin nykyisten seuranta- ja raportointikehysten avulla yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja asianomaisia sidosryhmiä kuullen, ja arvioinnista tulisi raportoida neuvostolle viiden vuoden kuluessa suosituksen hyväksymispäivästä.

         Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  COM(2020) 625 final.

         (2)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (3)  EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14.

         (4)  9138/21.

         (5)  COM(2020) 628 final.

         (6)  Neuvoston suositus (EU) 2021/2122, annettu 26 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta (EUVL L 431, 2.12.2021, s. 1).

         (7)  COM(2020) 274 final.

         (8)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1.

         (9)  P9_TA(2021)0452.

         (10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19).

         (11)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2137/85, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1985, eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) (EYVL L 199, 31.7.1985, s. 1).

         (12)  Bolognan prosessin välineisiin kuuluvat muun muassa eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä (ECTS), korkeakoulututkintotodistuksen liite, kattavat ja kansalliset tutkintojen viitekehykset, Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistuksen standardit ja ohjeet (ESG), yhteisten ohjelmien laadunvarmistusta koskeva eurooppalainen lähestymistapa, Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri (EQAR), Euroopan laadunvarmistusrekisterin tietokanta (DEQAR). Yleissopimus korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella (Lissabonin yleissopimus) voidaan myös ottaa huomioon.

         (13)  ”Vaikka pienet osaamiskokonaisuudet eivät poikkea täysimääräisten tutkinto-ohjelmien perusperiaatteesta eivätkä alenna niiden arvoa, ne voisivat auttaa laajentamaan oppimismahdollisuuksia, jotta voidaan ottaa huomioon epätyypilliset oppijat ja uusien taitojen kysyntä työmarkkinoilla”, neuvoston päätelmät ”Eurooppalaiset yliopistot -aloite – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” (EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14).

         (14)  Korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26 päivänä marraskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa määritellyn (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) mukaisesti.

         (15)  Esimerkiksi Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto+, elpymis- ja palautumistukiväline ja InvestEU-rahasto.

         (16)  Tällä korkeakoulutuksesta vastaavien ministerien toukokuussa 2015 hyväksymällä lähestymistavalla pyritään ”poistamaan merkittävä haaste yhteisohjelmien kehittämisen tieltä määrittelemällä näille ohjelmille eurooppalaisen korkeakoulutusalueen vahvistetuille välineille perustuvat standardit, soveltamatta kansallisia kriteerejä”.

         (17)  Yhteisohjelmien laadunvarmistusta koskevan eurooppalaisen lähestymistavan mukaan yhteistyötä tekevien korkeakoulujen tulisi valita sopiva laadunvarmistusvirasto EQAR-rekisteröityjen virastojen luettelosta, jos jotkin niistä edellyttävät ulkoista laadunvarmistusta ohjelmatasolla (ts. ohjelman akkreditointi tai arviointi on pakollista). Virasto toteuttaa yhden arvioinnin tai akkreditoinnin koko yhteisohjelmalle. Tulos hyväksytään kaikissa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen maissa ja kansallisesta oikeudellisesta kehyksestä riippuen ulkoinen laadunvarmistusta koskeva päätös tulisi voimaan tai se tunnustettaisiin kaikissa maissa, joissa ohjelmaa tarjotaan. EQAR on Bolognan prosessin sitoumuksia noudattavien kansallisten ulkoisten laadunvarmistusvirastojen virallinen rekisteri.

         (18)  ESG -standardi 1.10: ”Instituutioille tulisi tehdä ulkoinen laadunvarmistus jaksoittain eurooppalaisten laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden mukaisesti.” Eurooppalainen lähestymistapa (9. Jaksollisuus): ”Yhteisohjelmaa tulisi tarkastella kuuden vuoden jaksoissa, mikä tulisi määrittää julkaistussa päätöksessä”.

         (19)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2022/16) 2022/C 160/02

text:
               13.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 160/9

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,

      annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,
      Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista
      (EKP/2022/16)
      (2022/C 160/02)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Vuonna 2017 Národná banka Slovenska valitsi Deloitte Audit s.r.o.:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2017–2020 siten, että toimeksiantoa voidaan jatkaa tilikausiksi 2021–2023 (1).

                  (3)

                  Deloitte Audit s.r.o.:n toimeksianto päättyi tilikauden 2020 tilintarkastuksen jälkeen neuvoston päätöksen (EU) 2017/1849 (2) mukaisesti, ja Národná banka Slovenska jatkoi Deloitte Audit s.r.o.:n toimeksiantoa tilikaudelle 2021.

                  (4)

                  Deloitte Audit s.r.o.:n jatkettu toimeksianto päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen neuvoston päätöksen (EU) 2021/1169 (3) mukaisesti.

                  (5)

                  Národná banka Slovenskan aikomuksena on jatkaa Deloitte Audit s.r.o.:n toimeksiantoa tilikausiksi 2022 ja 2023. Toimeksiannon jatkaminen on mahdollista Národná banka Slovenskan and Deloitte Audit s.r.o.:n välisten sopimusjärjestelyjen mukaisesti,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Suositetaan, että Deloitte Audit s.r.o. nimitetään Národná banka Slovenskan ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2022 ja 2023.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

               EKP:n puheenjohtaja

            Christine LAGARDE

         (1)  Euroopan keskuspankin suositus EKP/2017/27, annettu 8 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan unionin neuvostolle Národná banka Slovenskan ulkopuolisista tilintarkastajista (EUVL C 310, 19.9.2017, s. 1).

         (2)  Neuvoston päätös (EU) 2017/1849, annettu 10 päivänä lokakuuta 2017, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Národná banka Slovenskan ulkopuolisten tilintarkastajien osalta (EUVL L 264, 13.10.2017, s. 5).

         (3)  Neuvoston päätös (EU) 2021/1169, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2021, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Národná banka Slovenskan ulkopuolisten tilintarkastajien osalta (EUVL L 255, 16.7.2021, s. 1).


title: Neuvoston suositus annettu 19 päivänä huhtikuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden hryvnian seteleiden vaihtamisesta vastaanottavien jäsenvaltioiden valuuttaan 2022/C 166/01

text:
               20.4.2022

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 166/1

      NEUVOSTON SUOSITUS
      annettu 19 päivänä huhtikuuta 2022,
      Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden hryvnian seteleiden vaihtamisesta vastaanottavien jäsenvaltioiden valuuttaan
      (2022/C 166/01)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan ensimmäisen ja toisen virkkeen yhdessä sen ja 78 artiklan 2 kohdan c alakohdan kanssa,
      ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Venäjän hyökättyä Ukrainaan unioniin on vain muutamassa viikossa saapunut yli neljä miljoonaa ihmistä. Tulijoiden määrä ja saapumistahti ovat ennennäkemättömiä.

                  (2)

                  Neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/382 (1) todettiin Ukrainasta aseellisen konfliktin seurauksena siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittainsn maahantulon tilanne, ja otettiin käyttöön Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäinen suojelu.

                  (3)

                  Siirtymään joutuneet henkilöt, jotka saavat neuvoston direktiivin 2001/55/EY (2) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 nojalla tilapäistä suojelua tai kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua, tarvitsevat kiireellisesti käteisvaroja kattaakseen välttämättömiä menojaan. Monilla on mukanaan hryvnioita seteleinäja heillä on ollut suuria vaikeuksia kyseisten seteleiden vaihtamisessa vastaanottavan jäsenvaltion valuuttaan.

                  (4)

                  Ukrainan keskuspankki on keskeyttänyt hryvnian seteleiden vaihtamisen ulkomaiseen käteiseen suojatakseen Ukrainan rajallisia valuuttavarantoja.

                  (5)

                  Jäsenvaltioiden luottolaitokset eivät ole halukkaita suorittamaan valuutanvaihto-operaatioita hryvnian seteleiden rajallisen vaihdettavuuden ja valuuttakurssiriskille altistumisen vuoksi.

                  (6)

                  Jotkin jäsenvaltiot harkitsevat perustavansa kansallisen järjestelyn, jossa kutakin siirtymään joutunutta henkilöä kohti vaihdetaan tuetusti rajoitettu määrä hryvnioita kiinteään kurssiin.

                  (7)

                  Hryvnia seteleiden vaihtamista vastaanottavien jäsenvaltioiden valuuttaan olisi helpotettava, jotta voidaan tukea Ukrainasta siirtymään joutuneita henkilöitä tarpeidensa täyttämisessä, erityisesti heidän matkustaessaan unionissa.

                  (8)

                  Ukrainan keskuspankki on ottanut yhteyttä useisiin jäsenvaltioihin, jotta voitaisiin ottaa käyttöön kansallisia järjestelyjä hryvnian seteleiden ostamiseksi viralliseen vaihtokurssiin.

                  (9)

                  Jäsenvaltioiden käyttöön ottamia kansallisia järjestelyjä koskevaa koordinoitua lähestymistapaa olisi edistettävä, jotta Ukrainasta siirtymään joutuneille henkilöille tarjottaisiin samat ehdot, kun he vaihtavat hryvnian seteleitään vastaanottavan jäsenvaltion valuuttaan, ja jotta luottolaitoksille voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset ja estää mahdollinen keinottelu markkinoilla.

                  (10)

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on 11 päivänä huhtikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut haluavansa osallistua tämän suosituksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

                  (11)

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän suosituksen hyväksymiseen, suositus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

            KUNNIOITTAEN KANSALLISTA TOIMIVALTAA JA OTTAEN HUOMIOON KANSALLISET OLOSUHTEET JA KÄYTÄNNÖT, SUOSITTAA:
      TAVOITE JA SOVELTAMISALA

                  1.

                  Suosituksen tarkoituksena on helpottaa neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 2 artiklassa tarkoitettua tilapäiseen suojeluun tai kansallisen lainsäädännön mukaiseen asianmukaiseen suojeluun oikeutettujen Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden mahdollisuuksia vaihtaa hryvnian seteleitä vastaanottaneiden jäsenvaltion valuuttaan.

            KESKEINEN SUOSITUS

                  2.

                  Jäsenvaltion olisi perustettava seuraavanlainen kansallinen järjestely, jolla helpotetaan hryvnian seteleiden vaihtamista sen kansalliseen valuuttaan:

                              (a)

                              siirtymään joutuneen henkilön, joka esittää komission tiedonannossa 2022/C 126 I/01 (3) tarkoitetut todisteet siitä, että hän on oikeutettu direktiivissä 2001/55/EY säädettyyn tilapäiseen suojeluun tai täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/382 tarkoitettuun kansallisen lainsäädännön mukaiseen asianmukaiseen suojeluun, olisi voitava vaihtaa hryvnian seteleitä vastaanottavan jäsenvaltion valuuttaan. Siirtymään joutuneiden yksin maahan tulevien alaikäisten tapauksessa direktiivin 2001/55/EY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edustajan olisi suoritettava tällainen vaihtaminen;

                              (b)

                              olisi vahvistettava hryvnioiden vaihtamista koskevat enimmäismäärät siirtymään joutunutta henkilöä kohti. Kansalliset olosuhteet huomioon ottaen enimmäismäärän olisi oltava enintään 10 000 hryvniaa siirtymään joutunutta henkilöä kohti;

                              (c)

                              vaihtamisen olisi oltava maksutonta;

                              (d)

                              sovellettavan valuuttakurssin olisi oltava Ukrainan keskuspankin julkaisema virallinen valuuttakurssi;

                              (e)

                              kansallisen järjestelyn keston olisi oltava vähintään kolme kuukautta.

            MUITA SUOSITUKSIA

                  3.

                  Jotta voidaan taata, että vaihtojärjestely on tosiasiallisesti käytettävissä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä hyödyntämään vaihtojärjestelyyn osallistuvien luottolaitosten verkostoa järjestelyn toteuttamisessa parhaalla mahdollisella tavalla. Jotta voidaan varmistaa, että siirtymään joutunutta henkilöä kohti asetettua enimmäismäärää noudatetaan, jäsenvaltioiden olisi harkittava sopivansa osallistuvien luottolaitosten kanssa siitä, miten kunkin järjestelyä käyttävän siirtymään joutuneen henkilön henkilöllisyys kirjataan ja tarkastetaan.

                  4.

                  Moitteettoman varainhoidon takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tarvittaessa sopimaan Ukrainan keskuspankin kanssa hryvnian seteleiden tulevaa vaihtoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

         Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2022.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            J.-Y. LE DRIAN

         (1)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

         (2)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

         (3)  Komission tiedonanto 2022/C 126 I/01 Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2022/382 täytäntöönpanoa koskevista toimintaohjeista (EUVL C 126 I, 21.3.2022, s. 1).