title: Recommendation for a COUNCIL DECISION authorizing the commission to negotiate a framework agreement on trade and economic cooperation with Chile

text:
             EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                          Bryssel, 08.11.1995
                                          KOM(95) 530 lopull.
                             Suositus
                    NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
                luvan antamisesta komissiolle
neuvottelujen   aloittamiseen      kaupallista          ja    taloudellista
yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemiseksi Chilen kanssa
                        (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                  RECOMMENDATION FOR A COUNCIL DECISION
                AUTHORIZING THE COMMISSION TO NEGOTIATE
                          A FRAMEWORK AGREEMENT ON
              TRADE AND ECONOMIC COOPERATION WITH CHILE
EXPLANATORY MEMORANDUM
I.                 reTa
        EC-Chile relations  are governed by the "third-generation" cooperation framework
agreement signed in December 1990. Developments in Chile, however, have led the EU
to examine the need for closer relations - something which the Chilean authorities
officially requested in July 1994.
In its conclusions of 9 and 10 December 1994, the Essen European Council invited the
Commission to put its ideas on strengthening ties with Chile into concrete form.
In May 1995, the Commission approved a Communication to the Council and Parliament
on closer relations with Chile.
The communication set out four avenues to achieve this.
In June, the Council approved the communication and invited the relevant Council bodies
to start talks on these four options.
On 17 July, the Council asked the Commission to present to it the draft negotiation
directives for a new agreement and expressed its desire to intensify political dialogue by
such means as a consultation mechanism.
H.      The basic text on relations between the EU and the countries of Latin America and
the Caribbean, along with the Commission communication of last May on closer relations
with Chile and the Council conclusions of 17 July 1991 are the starting points for the
attached recommendation on negotiating directives which the Commission is presenting to
the Council.
IH. The new framework agreement with Chile should, in the Commission's view, be an
agreement of an interim and evolving nature, with a view to the eventual establishment of
an EU-Chile association of a political and economic nature. The agreement is part of the
Community's policy on cooperation with the developing countries.
The ultimate move to an association, and in particular the liberalization of trade, should be
considered by the parties in the light of circumstances and the progress made under the
framework cooperation agreement.
The association would not take effect without an agreement reached by the parlies in
accordance with their respective procedures. Given the sensitivity of certain products,
particular attention should be paid to the interests of the producers and regions most
seriously affected.
 ---pagebreak--- In line with the policy adopted by the Community and the Member States, the agreement
would include three references to respect for human rights and democratic, principles, in
accordance with the Commission communication COM(95)216, of 23 May 1995,
approved by the Council on 29 May: a reference in the preamble, a clause stipulating that
it is an essential element of the agreement, and a "non -execution" clause.
IV.     Theframeworkagreement proposed by the Commission would have the following
        Preamble and General Principles
        Title ITrade cooperation and preparations for the liberalization of trade
        Title nEconosBc cooperation
        Title mother areas of cooperation
        Title IVMeans
        Title VPotitical dialogue
        Title Vllnstitutional framework
        Final Provisions
There will also be a protocol on mutual assistance between the parties' customs
administrations.
                                                       \
 ---pagebreak--- V.      Trade cooperation and preparations for the liberalization of trade
Chile's economy is very open to the outside world, with low customs protection and close
trade links with the EC, which is still its largest trading partner. The government is
pursuing an active policy of integration into the global economy (known as "open
regionalism") and has expressed an ultimate desire for a free trade association with the EC
and Mercosur.
The negotiating terms for a new agreement with the country should therefore take into
consideration the interregional framework cooperation agreement between the EC and its
Member States and Mercosur and its member countries, which was initialled in
Montevideo on 29 September.
The Commission believes that a political and economic association between the
Community and Chile is in the parties' interest. It nevertheless feels that an-intermediate
stage is needed to allow both to establish conditions that will ease the passage to free
trade.
The Commission is therefore proposing that the agreement provide for a range of
instruments that will, on the one hand, enable the parties to exchange information, seek
ways of aligning their practice and analyse economic and trade relations and, on the other,
target cooperation on fields directly affecting the conditions of trade.
 The Commission considers, as does the Council, that the liberalization of trade must cover
the bulk of trade, while taking account of the sensitivity of certain products and the
 relevant rules of the new WTO.
 To that end, the Commission proposes that trade cooperation be founded on the following
 instruments:
 1. A joint subcommittee made up of officials of the European Commission and Chile
      would be set up to handle trade questions.
      This subcommittee would meet at least once a year for the purpose of exploratory
      talks aimed at defining the future liberalization of trade and bringing into motion the
      interim machinery for facilitating trade and preventing unfair trading practices.
      This dialogue would cover all areas affecting trade in goods and services between the
      parties, culminating in the presentation, at the annual meeting of the joint committee,
      of specific recommendations for the future liberalization of trade.
      The subcommittee would be able to set up whatever working parties were necessary
      to facilitate its work.
      One such working party (the monitoring group) would monitor trade developments,
      coordinate the activities of the other working parties, provide back-up for the joint
      subcommittee and, lastly, serve as a permanent trade liaison body between Chile and
      the Union. This framework for dialogue would be backed up by such studies, analyses
      and exchanges of information as proved necessary.
                                                                                4
 ---pagebreak---  2   Cooperation in the mutual interest, notably on issues directly affecting trade, would
     help bring the two regions' economies closer together:
         cooperation on standardization with a view to possible mutual recognition
         agreements;
     -    customs cooperation;
         statistical cooperation;
         cooperation on intellectual and industrial property issues;
         cooperation on competition;
         cooperation on reciprocal liberalization of public procurement and regulated
         sectors.
VI. Economic cooperation
The current EC-Chile framework agreement has enabled economic cooperation to
develop to the satisfaction of both sides. The EC is one of Chile's top trade and investment
partners and has a major stake in inter-business cooperation in the country.
The need for changes in Chile's productive structure to smooth its integration into the
world economy and create the right conditions for an association with the EC mean that
economic cooperation must change tack to make it easier:
-   for both sides to foster a stable and attractive climate for two-way investment;
-   to boost cooperation between EU and Chilean business, particularly in the field of
    technology;
-   to strengthen joint scientific and technological research activities, focusing on applied
    research, development and advanced training;
-   to extend economic cooperation mechanisms more fully to the service sector and
    SMEs;
-   to develop specific forms of economically valuable cooperation in the energy,
    transport, telecommunications and environment sectors.
Given the degree of liberalization achieved by Chile in some areas, the parties undertake
to make a special effort to expand and build up cooperation in services, investment and
cooperation on science and technology.
VII.    Other areas of cooperation
A. Interinstitutional cooperation
-  Chile's public administration faces a number of problems modernizing its productive
   structure and making it competitive. The EU's experience could be of great help in this
   respect, which is why the framework agreement will bolster institutional aid
   programmes, focusing on projects to transfer experience and train administrative staff.
   Better institutional cooperation is particularly important in facilitating Chilean
   participation in the process of Latin American integration, and especially closer
   relations with Mercosur (the negotiating directives for the interregional framework
   cooperation agreement with Mercosur included proposals for a heading on
   cooperation for closer integration, designed in part to draw the national laws of
                                                                                5
 ---pagebreak---     Mercosur countries nearer together and help the various processes in train for
    institutional integration).
B. Other areas
-   The need to strengthen already close links between Chile and all EU countries in order
    to create an association also requires closer cooperation on cultural, educational and
    training matters and consumer protection. Joint efforts to combat drugs will also be
    included.
Vm.      Means
The Commission considers that financial cooperation with Chile falls within the scope of
Council Regulation (EEC) No 443/92 on financial and technical assistance to, and
economic cooperation with, the developing countries in Asia and Latin America.
Chile may likewise be eligible for funding from budgets for cooperation in some of the
specific areas envisaged e.g. science, technology, the environment and energy.
Chile will also be eligible for loans from the European Investment Bank.
The Commission believes that a modest increase will have to be made to the
appropriations in Part A of the Community budget to cover the participation of staff from
Community institutions in individual technical assistance operations in Chile.
EX. Political dialogue
Political dialogue will focus primarily on bilateral and regional aspects of relations. Given
their many mutual interests and the number of issues on which their views coincide, the
dialogue should help Chile and the Community to consult each other more closely on a
substantial range of multilateral issues and to coordinate their respective positions in a
variety of multilateral institutions.
This consultation will take the form of regular meetings and exchanges of views between
policy-makers, officials and parliamentarians. The dialogue should preferably be
conducted jointly with other partners in the region, coinciding wherever possible with
meetings to further political dialogue already established with them
X. The institutional framework
The Commission believes that the agreement should be supervised by a body responsible
for its overall monitoring and implementation.
That body would be composed of representatives of the Council of the European Union
and the Commission, and of Chile.
It would be assisted in its work by a joint committee on cooperation. A trade
subcommittee would see to it that the agreement's trade objectives were met.
                                                                                Gl
 ---pagebreak--- X. Conclusion
The Commission believes that the framework agreement between the EC and Chile
(signed in December 1990) has achieved all its goals, providing the country with valuable
support on its return to democracy and laying the foundations of mutually beneficial
economic cooperation. In light of this and the interest shown by Chile in the swift
conclusion of a commercial and economic association agreement with the EU, the
Commission feels a new framework agreement is needed to achieve the final objective of a
political and economic association between the two sides.
The Commission therefore recommends that the Council authorize it to negotiate a
framework cooperation agreement aimed ultimately at establishing an economic and
political association with Chile, in accordance with the directives in Annex I and in
consultation with a committee appointed specially by the Council to assist it in this task.
                                                                                7
 ---pagebreak---                                                                                LIITE I
     NEUVOTTELUOHJEET KAUPALLISTA JA TALOUDELLISTA YHTEISTYÖTÄ
         KOSKEVAN PUITESOPIMUKSEN TEKEMISEKSI CHILEN KANSSA
 I.    OMINAISLUONNE JA SOVELTAMISALA
 1.    Neuvottelujen tarkoitus on.'uuden Euroopan talousyhteisön ja
       Chilen tasavallan välisen voimassa olevan yhteistyötä
       koskevan           puitesopimuksen^orvaavan               kaupallista          ja
       taloudellista             yhteistyötä       koskevan        puitesopimuksen
       tekeminen Chilen kanssa. Uuden sopimuksen tarkoituksena on
       lujittaa sopimuspuolten nykyisiä suhteita vastavuoroisuuden
       ja yhteisen edun periaatteiden mukaisesti, jotta pitkällä
       aikavälillä voidaan toteuttaa Euroopan unionin ja Chilen
       välinen poliittinen ja taloudellinen assosiointi.
2.     Kesto: Sopimuspuolet määrittävät assosiointiin siirtymisen
       sopivuuden ja ajankohdan tämän sopimuksen puitteissa
       tapahtuneen              edistymisen,         latinalaisen            Amerikan
       yhdentymiskehityksen ja sen Euroopan yhteisön -suhteiden
       kehityksen mukaisesti.
3.     Sopimuksessa on lauseke, jossa määrätään yhteisön ja Chilen
       välisen kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan
       puitesopimuksen               voimassaolon         jatkumisesta           siinä
       tapauksessa, että Chile liittyy Mercosuriin, siltä osin,
       kun se ei ole ristiriidassa mahdollisen äskettäin
       parafoidun Euroopan yhteisön ja Mercosurin alueidenvälisen
       puitesopimuksen kanssa.
4.     Sopimuksessa            on      lauseke,     jossa       määrätään,         että
       sopimuspuolten väliset suhteet ja kaikki tämän sopimuksen
       määräykset perustuvat kansanvallan ja ihmisoikeuksien
       kunnioittamisen periaatteille, joille sekä Chilen että
       yhteisön sisä- ja kansainvälinen politiikka perustuvat ja
       jotka ovat olennainen osa tätä sopimusta2.
    1
      Sopimus allekirjoitettiin 12.12.1990 (EYVL 18.12.1990) ja se tuli voimaan 1.5.1991
(EYVL N:o L 79, 26.3.1991, s. 1)
    2
      Neuvoston asiakirjassa 7255/95 olevan määräyksen mukaisesti.
                                                                                ?
 ---pagebreak--- II.   SOPIMUKSEN RAKENNE
      Tässä vaiheessa     kysymyksessä    on yhteistyöstä     tehty
     puitesopimus, jossa on muun muassa määräyksiä kaupallisesta
     yhteistyöstä, mukaan      lukien kaupan     asteittaisen ja
     vastavuoroisen vapauttamisen valmistelu WTO:n asiaan
      liittyvien sääntöjen mukaisesti. Siihen kuuluvat myös
      taloudellinen yhteistyö ja muut alat, joilla tarvitaan
     yhteiseen etuun perustuvaa yhteistyötä.
     Kaikkien    taloudellisen "yhteistyön     toimien    ja muun
     yhteistyön pääasiallisena tavoitteena on Chilen talouden
     valmistaminen tiivistyviin suhteisiin Euroopan unionin
     kanssa, mikä mahdollistaa poliittisen ja taloudellisen
     assosioinnin Euroopan yhteisön ja Chilen välillä.
III. SOPIMUKSEN SISÄLTÖ
Johdanto-osassa viitataan seuraaviin näkökohtiin:
     Euroopan yhteisön ja Chilen perinteiset suhteet ja vuoden
     1990 puitesopimuksen vaikutus niiden lujittamiseen,
     sopimuspuolten sitoutuminen ihmisoikeuksien ja kansanvallan
     pex-iaatteiden kunnioittamiseen ja markkinatalouteen, jotka
     muodostavat sopimuksen perustan,
     sopimuspuolten       sitoutuminen      maaliskuussa      1995
     Kööpenhaminassa    pidetyn    sosiaalialan    huippukokouksen
     loppujulistuksen arvoihin ja periaatteisiin,
     sopimuspuolten halukkuus tukea kestävää kehitystä ottaen
     huomioon ympäristön säilyttämisen ja suojelemisen tarve,
     molemminpuolinen halu luoda sopimussuhteet yhteistyön
     lisäämiseksi, kaupan kasvattamiseksi ja monipuolistamiseksi
     sekä investointien lisäämiseksi,
     sopimuspuolten    poliittinen    tahto   luoda    lopullisena
     tavoitteena Euroopan unionin ja Chilen assosiointi, jolla
     on poliittinen ja taloudellinen luonne. Sillä pyritään
     tiiviimpään poliittiseen yhteistyöhön, johon kuuluvat myös
     kuulemismekanismit. Sen tarkoituksena on myös kaiken kaupan
     asteittainen ja vastavuoroinen vapauttaminen WTO:n asiaan
     liittyvien sääntöjen mukaisesti ottaen huomioon tiettyjen
     tuotteiden arkuus. Investointeja on myös tarkoitus edistää
     ja yhteistyötä syventää,
     sopimuspuolten    sitoutuminen     lujittuneen    poliittisen
     vuoropuhelun luomiseen, johon kuuluvat kuulemismekanismit
     suhteiden rakentamiseksi pitkällä tähtäimellä.
                                                                    °i
 ---pagebreak---                               OSASTO I
    KAUPALLINEN YHTEISTYÖ JA KAUPAN VAPAUTTAMISEN VALMISTELU
Tavoite: sopimuspuolten kaupallisen yhteistyön lujittaminen
kaupan kasvun ja monipuolistamisen edistämiseksi mukaan lukien
kaupan vapautumisen valmistelu suotuisten edellytysten luomiseksi
poliittiselle    ja   taloudelliselle    assosioinnille    pitkällä
aikavälillä
I luku:    Kaupallinen yhteistyö
Säännöllinen       yhteistyö      käynnistämällä       määräajoin
alasekakomiteassa     käytävä    taloudellinen    ja   kaupallinen
vuoropuhelu sopimuksen kaupallisten tavoitteiden seuraamiseksi
ja kaupan vapauttamisen edellyttämien töiden valmistelemiseksi
pitkällä aikavälillä.
Vuoropuhelua käydään Euroopan komission ja Chilen korkeiden
virkamiesten tasolla vähintään kerran vuodessa pidettävässä
kokouksessa. Vuoropuhelun perusteella sekakomitealle annetaan
vuosittain kaupan vapauttamiseen liittyvät suositukset.
Alakomiteaa avustavat työryhmät, jotka         kokoontuvat   niiden
toimialaan kuuluvien aiheiden mukaisesti.
Yhteistyötä tuetaan tarvittavilla teknisillä tutkimuksilla ja
analyyseilla.
Yhteistyö koskee pääasiallisesti seuraavia aloja :
     markkinoille    pääsy   ja kaupan vapauttaminen:        kaupan
     vastavuoroisen    vapauttamisen    soveltamiseen   liittyvien
     tutkimusten     tekeminen     ja    ennusteiden    laatiminen
      (neuvottelujen aikataulu ja rakenne, siirtymäkaudet ja niin
     edelleen),
     tulli- ja muut esteet: määrällisen rajoitukset ja
     vaikutukseltaan     vastaavat     toimenpiteet,    analyysit,
     tutkimukset    ja   hallinto,    mukaan    lukien   kiintiöt,
     ulkomaankaupan         hallinnolliset           standardit,
     polkumyyntitullit, suojalausekkeet, tekniset standardit,
     k a s v i n s u o j      e l u l a i n s ä ä d ä n t ö ,
     vaatimustenmukaisuusjärjes telmien           vastavuoroinen
     tunnustaminen ja niin edelleen,
                                                                    là
 ---pagebreak---          kolmansiin maihin sovellettavat tullit.
         yhdenmukaisuus kaupan vapauttamista koskevien GATTin/WTO:n
         standardien kanssa,
         sopimuspuolten kannalta arkojen tuotteiden tunnistaminen.
         sopimuspuolten       kannalta     ensisijaisten     tuotteiden
         tunnistaminen,
         palvelut: yhteistyö ja tiedonvaihto erityisesti liikenteen,
         vakuutusten ja rahoituspalvelujen alalla
         kilpailu: kilpailua rajoittavien käytäntöjen seuraaminen,
         tullien alennusten tunnistaminen.
Yksi          työryhmistä     (seurantaryhmä)     huolehtii     toimien
yhteensovittamisesta ja seuraa jatkuvasti sopimuspuolten välisen
kaupan kehitystä. Se huolehtii yhteisön ja Chilen välisestä
jatkuvasta yhteydenpidosta kaupallisissa kysymyksissä.
Lisäksi         Chile    voisi    osallistua    kaupan   vapauttamisen
valmistelumakanismeihin, joista määrätään Euroopan yhteisön ja
sen jäsenvaltioiden sekä Mercosurin ja sen jäsenvaltioiden
välisessä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevassa
puitesopimuksessa, joka parafoitiin Montevideossa 29 päivänä
syyskuuta 1995, ja Chile voi osallistua kaikkiin Euroopan
yhteisön           ja    Mercosurin     sopimuksessa      määrättyihin
yhteistyöohjelmiin osapuolten suostumuksella ja myöhemmin
määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan.
II luku:        Yhteistyö teknisten vaatimusten ja standardoinnin
                alalla vastavuoroisesta tunnustamisesta sopimiseksi
Yhteisön ja Chilen yhteistyön tavoitteena on tukea tarvittavien
edellytysten toteuttamista, jotta kauppa toimisi asianmukaisesti
teknisten standardien, standardoinnin, hygieniaa koskevien
sääntöjen,         kuluttajansuojan,    työntekijöiden   suojelun    ja
ympäristönsuojelun osalta. Myös vastavuoroisesta tunnustamisesta
tehdyt sopimukset ia alkuperänimitysten ja maantieteellisten
merkintöjen suojelusta ja vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyt
sopimukset lähentävät Euroopan yhteisöä ja Chileä toisiinsa tällä
et 1 a 11 a .
                                                                        n
 ---pagebreak--- Käytännössä yhteistyön keinoja ovat:
      sellaisten toimenpiteiden edistäminen, joiden tavoitteena
      on vähentää laadullisia eroja yhteisön ja Chilen välillä ja
      yleisesti parantaa tuotteiden ja yritysten laatua,
      sellainen    institutionaalinen     tuki,   jota   tarvitaan
      laatupolitiikan kehittämiseen.
III luku: Tullialan yhteistyö
Tullialan yhteistyön tarkoituksena on lujittaa ja parantaa
Euroopan yhteisön ja Chilen kauppasuhteiden oikeudellista
kehystä.
Yhteistyöhön kuuluvat erityisesti seuraavanlaiset toimet:
      tiedonvaihto
      työtapojen kehittäminen
      tavaroiden         tulliselvitykseen           liittyvien
      tullimuodollisuuksien yksinkertaistaminen
      lainsäädännön    lähentäminen   tullialalla   ja   epäsuoran
     verotuksen alalla
     mekanismien      luominen    vero-     ja    tullihallitusten
      toimihenkilöiden ja ylempien toimihenkilöiden vaihdon
     helpottamiseksi
      uusien koulutusmenetelmien     kehittäminen ja toiminnan
     yhteensovittaminen alan erikoistuneissa kansainvälisissä
      järjestöissä
      tekninen tuki tarvittaessa
Sopimuksen     liitteenä    olevassa    pöytäkirjassa    määrätään
sopimuspuolten hallintoviranomaisten välisestä vastavuoroisesta
avusta tulliasioissa sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä
sopimuksessa määrättyjä muita yhteistyön muotoja, erityisesti
yhteistyötä huumeiden torjunnassa.
IV luku:   Tilastoalan yhteistyö
Tämän alan yhteistyön tavoitteena on lähentää menettelytapoja,
jotta    tilastotietoja   voitaisiin    käyttää   vastavuoroisesti
tunnustettujen perusteiden mukaisesti tavaroiden kaupan ja
palveluiden kaupan aloilla ja yleisesti kaikilla tämän sopimuksen
aloilla, joista voidaan laatia tilastoja.
V luku:    Yhteistyö henkisen ja teollisen omaisuuden alalla
Tällä alalla tehtävän yhteistyön tavoitteena on ehkäistä
vääristymät sopimuspuolten välisessä kaupassa sekä edistää
sijoituksia, teknologiansiirtoa, kauppaa, kulttuuritoimintaa ja
luovaa toimintaa sekä muuta asiaan liittyvää taloudellista
toimintaa.
                                                                   /£
 ---pagebreak--- Tämän vuoksi sopimuspuolet sitoutuvat suojaamaan henkistä ja
teollista omaisuutta korkeimpien kansainvälisten standardien
mukaisesti. Sopimuspuolet neuvottelevat teollisen omaisuuden
suojeluun liittyvien kauppaa koskevien ongelmien ehkäisemiseksi.
Sopimuspuolet ottavat myös huomioon mahdollisuuden tehdä teknistä
yhteistyötä tällä alalla.
VI luku:  Yhteistyö julkisten hankintojen alalla
 Sopimuspuolet     toimivat     yhteistyössä     tavoitteenaan
 molemminpuolinen julkisten hankintojen avautuminen. Ne ottavat
 myös huomioon mahdollisuuden tehdä teknistä yhteistyötä
 alalla. Tämä yhteistyö koskee erityisesti jokavuotisia
 neuvotteluja, jotka voidaan käydä kaupallisen yhteistyön
 alasekakomitean perustamissa työryhmissä.
                                                                  /3
 ---pagebreak---                              II OSASTO
                     TALOUDELLINEN YHTEISTYÖ
Vuoden 1990 joulukuussa tehdyssä Euroopan yhteisön ja Chilen
yhteistyötä koskevassa puitesopimuksessa määrättiin useista
taloudellisen yhteistyön muodoista (sopimuksen 2 - 6 artikla) ,
jotka    ovat    soveltamisensa     yhteydessä     mahdollistaneet
sopimuspuolten välisten taloudellisten suhteiden vahvistamisen.
Chilen ja yhteisön välisen taloudellisen yhteistyön tavoitteena
on hyödyttää sopimuspuolia, vahvistaa niiden välisiä siteitä,
kannustaa tuotantoon liittyviä yhteisvaikutuksia, luoda uusia
mahdollisuuksia      sekä     edistää    niiden      taloudellista
kilpailukykyä.
Yritysten välisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia siteitä
ja verkostoja (kuten kauppa, sijoitukset, teknologia, tieto-
ja viestintäjärjestelmät) luovat alat ovat aina etusijalla.
Uusien käsiteltävien alojen joukkoon kuuluvat makro- ja
mikrotaloudellisten       politiikkojen      määrittämiseen     ja
lähentämiseen liittyvät alat, erityisesti budjettipolitiikka,
maksutase,     rahapolitiikka       ja     veropolitiikka     sekä
teollisuuspolitiikka ja palveluja koskeva politiikka. Tässä
yhteydessä tehdään tutkimuksia, joiden avulla voidaan taata
sopimuspuolten      makrotaloudellisten       politiikkojen     ja
makrotaloudellisen tasapainon kehityksen säännöllinen seuranta
sekä markkinoiden tehokas toiminta.
Ottaen huomioon Chilen saavuttama vapauttamisen taso tietyillä
aloilla sopimuspuolet sitoutuvat erityisiin ponnistuksiin
keskinäisen yhteistyönsä laajentamiseksi ja lujittamiseksi
palvelu- ja sijoitusalalla sekä tieteen ja teknologian alalla.
Ympäristön ja ekologisen tasapainon suojelu otetaan huomioon
sellaisilla taloudelliseen yhteistyöhön liittyvillä aloilla,
joiden osa se on.
Sopimuspuolet tunnustavat yhteiskunnallisen kehityksen, jonka
on aina oltava taloudellisen kehityksen osana, tärkeyden ja
antavat erityisen etusijan työntekijöiden perusoikeuksien
kunnioittamiselle erityisesti edistämällä YK:n kansainvälisen
työjärjestön    asianmukaisten      peruskirjojen     tavoitteiden
toteutumista.
VII luku:       Teollisuusyhteistyö ja palvelualan yhteistyö
Tämän   yhteistyön     tarkoituksena    on    tukea   ja   edistää
teollisuuspolitiikkaan liittyviä toimenpiteitä, jotka johtavat
teollisen ja palvelualan yhteistyön hallintaa koskevan
dynaamisen lähestymistavan kehittämiseen ja lujittamiseen
sopimuspuolten osalta molemminpuolisten etujen huomioon
ottamista hyödyttävän rakenteen luomiseksi, tämän tavoitteen
toteuttamiseksi sopimuspuolet :
                                                                   /1
 ---pagebreak---       tunnistavat ja poistavat sopimuspuolten välisen teollisen
     yhteistyön esteet edistämällä kilpailua koskevien lakien
     kunnioittamista ja markkinoiden tarpeiden parempaa
     huomioon     ottamista,     jossa huomioidaan        toimijoiden
     osallistuminen ja niiden välinen yhteistyötoiminta,
     valvovat, että sopimuspuolten käytettävissä olevia
     välineitä kyseisen yhteistyön aikaansaamiseksi käytetään
     yhteisellä ja yhteensovitetulla tavalla,
     varmistavat        sellaisen       toiminnan      kokonaisuuden
     johdonmukaisuuden, jolla, ;voi olla myönteinen vaikutus
     sopimuspuolten yritysten väliseen yhteistyöhön,
     tukevat     teollisuuspolitiikan        yhteisiä     tavoitteita
     teollisuuden,       raaka-aineteollisuus       mukaan    lukien,
     nykyaikaistamisen,               monipuolistamisen            ja
     rakenneuudistuksen edistämiseksi asianmukaisten toimien
      (ammatillinen koulutus, verkostot, tutkimus, eri alojen,
     kuten matkailun, energian, kuljetusten ja televiestinnän,
     yrittäjien tapaamiset ja niin edelleen) avulla,
     edistävät Chilen ja Euroopan yhteisön taloudellisten
     toimijoiden,      erityisesti     pienten     ja    keskisuurten
     yritysten (yhteisyritykset, tietoverkostot, kaupalliset
     edustustot, tietotaidon siirto, alihankinnat, sovellettu
     tutkimus,      lisenssit,       franchising      ...)    välistä
     yhteistyötä,
     kehittävät       sopimuspuolten        toimijoiden       välistä
     yhteensovitettua ja hajautettua yhteistyötä koskevaa
     lähestymistapaa teollisen uudistamisen kannustamiseksi
     hyödyntäen      tutkimus-      ja    kehityspolitiikan      sekä
     standardointi- ja varmentamispolitiikan tuloksia, jotka
     lujittavat ja täydentävät kyseistä yhteistyötä,
     vahvistavat       sopimuspuolten        toimijoiden      välisiä
     järjestettyjä      tapaamisia, erityisesti         järjestämällä
     kokouksia,      seminaareja,       teollisia      ja    teknisiä
     tutkimusvaltuuskuntia valtuuskuntia, pyöreän pöydän
     keskusteluja, tapaamisia alakohtaisilla . ja yleisillä
     messuilla, joilla voidaan tunnistaa yhteiset edut ja
     hyödyntää     niitä kauppa- ja sijoitusvirtojen sekä
     teollisen yhteistyön hankkeiden määrän lisäämiseksi,
     edistää     Chilen      ja     eurooppalaisten       yhdistysten
     taloudellisten toimijoiden välisiä lujittuneen yhteistyön
     aloitteita       verkostojen         välisen       vuoropuhelun
     perustamiseksi      ja   syventämiseksi,      jotta    teollisen
     yhteistyön     ohjelmia     ja    toimia    voidaan     kehittää
     hajautetulla tavalla,
     edistää       hallinnolliseen           ja     oikeudelliseen
     yksinkertaistamiseen       tähtääviä      aloitteita,     joilla
     helpotetaan yritysten kansainvälistä yhteistyötä,
     luoda     Euroopan      yhteisön       ja    Chilen      välisiä
     institutionaalisen       yhteistyön      menettelyjä,     joilla
     helpotetaan sopimuspuolten taloudellisten toimijoiden
     pääsyä julkisten hankintojen markkinoille tai muille
     säännöstellyille markkinoille, erityisesti palvelualalla.
VIII luku:      Sijoitusten edistäminen
Yhteistyön tavoitteena on se, että sopimuspuolet edistävät
toimivaltojensa rajoissa vetovoimaista ja vakaata ympäristöä
                                                                      K
 ---pagebreak--- molemminpuoliselle sijoitustoiminnalle.
Tähän yhteistyöhön sisältyy erityisesti:
      lainsäädäntöjä          ja        sijoitusmahdollisuuksia                         koskevat
     tiedottamis-, tunnistamis- ja tiedonlevittämismekanismit,
     sijoituksia suosivan vakaan makrotaloudellisen ympäristön
     kehittäminen,
     sopimuspuolten              välisiä               sijoituksia                   edistävän
     oikeudellisen ympäristön kehittäminen,
     yhdenmukaistettujen                      ja           yksinkertaistettujen
     hallinnollisten menettelyjen kehittäminen,
     yhteissijoitusmekanismien                    kehittäminen,                  erityisesti
     sopimuspuolten pienten ja keskisuurten yritysten kanssa.
IX luku:   Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla
Yhteisen edun mukaisen ja erityisesti tutkimustoiminnasta
syntyvän       henkisen          omaisuuden                hyödyntämisen                    osalta
sopimuspuolten politiikkoja kunnioittavan tiede- ja teknologia-
asioissa tehtävän yhteistyön tavoitteet ovat seuraavat:
     tietojenvaihto           sekä        tiede-            ja         teknologia-asioita
     koskevien alueellisten kokemusten vaihto erityisesti
     politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä;
     standardointiin kiinnitetään erityistä huomiota,
     sopimuspuolten tiedeyhteisöjen välisen kestävän suhteen
     edistäminen,
     eurooppalaisten                   ja        chileläisten                     yritysten
     innovaatiotoiminnan vahvistaminen.
Tämä yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavilla toimilla:
     sellaiset yhteiset (sovelletun) tutkimuksen hankkeet
     yhteiseen etuun liittyvillä aloilla, joihin, yritykset
     voisivat tarvittaessa osallistua aktiivisesti,
     tiedemiesvaihdot yhteisen tutkimustoiminnan, hankkeiden
     valmistelun ja korkeatasoisen ammatillisen koulutuksen
     edistämiseksi,
     yhteiset          tieteelliset         koskevat               kokoukset            tietojen
     vaihtamiseksi,          vuorovaikutuksen                     edistämiseksi                 sekä
     yhteisten tutkimusalojen tunnistamiseksi,
     tulosten levittäminen sekä julkisen ja yksityisen
     sektorin välisten siteiden vahvistaminen,
     toiminnan arviointi.
Sopimuspuolten yliopistot ja korkeakoulut, tutkimuskeskukset
ja tuotannonalat, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset,
osallistuvat tähän yhteistyöhön aiheellisella tavalla.
X luku:    Energiayhteistyö
Euroopan y h t e i s ö n j a C h i l e n e n e r g i a y h t e i s t y ö n t a v o i t t e e n a on
edistää niiden talouksien lähentymistä energian avainaloilla,
erityisesti           vesivoiman,             hiilivetyjen,                      uusiutuvien
                                                                                /6
 ---pagebreak--- energianlähteiden ja energian tehokäyttötekniikan aloilla.
Tämä yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavilla toimilla:
     tietojenvaihto kaikilla aiheellisilla tavoilla, mukaan
     lukien Chilen ja Euroopan yhteisön taloudellisten
     toimijoiden    välisten    tietokantojen    kehittäminen,
     ammatillinen koulutus ja yhteiset kokoukset,
     teknologian siirto,
     sopimuspuolten toimivaltaisten toimielinten toteuttamat
     alustavat tutkimukset ja hankkeet,
     molempien     alueiden    taloudellisten      toimijoiden
     osallistuminen       teknologista      kehitystä      tai
     infrastruktuuria koskeviin yhteishankkeisiin,
     tarvittaessa     erityissopimusten    allekirjoittaminen
     yhteistä etua palvelevilla avainaloilla,
     energia-asioista ja energiapolitiikasta vastaavien Chilen
     toimielinten tukeminen.
                                                               /?
 ---pagebreak--- XI luku:    Liikenne
                                    •
Yhteistyön tavoitteena tällä alalla on erityisesti tukea Chilen
 liikennejärjestelmien rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista,
kehittää matkustaja- ja tavaraliikennettä ja pääsyä erityisesti
 ilma-, meri- ja tieliikenteen markkinoille poistamalla
hallinnollisia, teknisiä ja muita esteitä sekä edistää
 toimintastandardeja.            Sopimuspuolet,      valvovat,      että
kansainvälisessä          meriliikenteessä           rajoittamattoman
kaupallisperusteisen          markkirioille      pääsyn     periaatetta
sovelletaan tehokkaasti.              "*
Yhteistyö käsittää erityisesti seuraavat osa-alueet:
      molempien osapuolten liikennepolitiikkaa, erityisesti
      verkkojen     yhteenliitäntää          ja  yhteensopivuutta      ja
      monimuotoliikennettä, sekä muita molemminpuoliseen etuun
      kuuluvia aiheita koskeva tietojenvaihto,
      taloustieteen,        oikeustieteen       ja    tekniikan      alan
      koulutusohjelmat, jotka on suunnattu taloudellisille
      toimijoille j a esimi est ason v i i k<uni el»i 1 U-
XII luku: Televiestintä ja tietotekniikka
Tieto     j' vio.st int rit.iîkiii ikkri <>v.il yk/ii nyky yhl *<\ Mkuiiimn
tärkeimpiä aloja ja erittäin merkittäviä taloudellisen ja
sosiaalisen kehityksen ja tietoyhteiskunnan ristiriidattoman
toteuttamisen kannalta.
Tämän alan yhteistyön tavoitteena on edistää erityisesti:
      tietoyhteiskunnan eri näkökohtia koskevaa vuoropuhelua,
      standardointia,            vaatimustenmukaisuuskokeita           ja
      varmentamista koskevien tietojen vaihto tietotekniikan ja
      televiestinnän alalla,
      uuden tieto- ja televiestintätekniikan levittäminen
      erityisesti     digitaalisen        monipalveluverkon     (ISDN),
      datasiirron ja uusien viestintä- ja tietotekniikan
      menetelmien kehittämisen alalla,
      uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan, telematiikkaan ja
      tietoyhteiskuntaan liittyvän tutkimuksen, teknologisen
      kehittämisen ja teollisuuden yhteishankkeiden edistäminen
      ja toteuttaminen.
XIII luku:       Yhteistyö ympäristönsuojeluasioissa
Yhteistyön tavoitteena on:
- '   edistää ympäristönsuojelua ja luonnonvarojen järkevää
      hyödyntämistä kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti,
      sisällyttää tämä tavoite kaikkiin Euroopan yhteisön ja
      Chilen välisen yhteistyön alueisiin.
Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin alueisiin:
      Chilen ympäristörakenteiden ja -politiikan vahvistamiseen
      tähtäävät hankkeet,
                                                                          IP
 ---pagebreak---      tietojen ja kokemusten vaihto muun muassa osapuolten
     määräyksistä ja standardeista,
     ympäristöön liittyvä opetus ja koulutus,
     tekninen     apu     ja     yhteisten      tutkimushankkeiden
     toteuttaminen.
                           III OSASTO
                       MUUT YHTEISTYÖALAT
Euroopan yhteisön ja Chilen välisestä yhteistyöstä tehdyssä
puitesopimuksessa (joulukuu 1990) määrättiin yhteistyötoimista
yhteiskunnallisen kehityksen (11 artikla), julkishallinnon
toiminnan (12 artikla), tiedon ja viestinnän (13 artikla),
koulutuksen (14 artikla) ja alueellisen yhdentymisen (15
artikla) aloilla. Uudessa puitesopimuksessa säilytetään nämä
yhteistyön alat, mutta vahvistetaan samalla uusia ensisijaisia
tavoitteita, jotka Euroopan unionin ja Chilen poliittista ja
taloudellista assosiointia ennakoiva lähentymisprosessi on
tehnyt ajankohtaisiksi.
Rahoitusyhteistyö    ja    tekninen    yhteistyö    ja   yhteistyö
yhteiskunnallisen kehityksen alalla
Chilen sosiaalisen ja alueellisen epätasapainon aiheuttamat
vakavat    ongelmat,     joita     Chilen     tuotantojärjestelmän
rakennemuutos voi kärjistää, edellyttävät vielä huomattavaa
määrää teknisiä ja rahoitusyhteistyöhankkeita, jotka suunnataan
järjestelmällisesti äärimmäisen köyhyyden vastaiseen toimintaan
ja yleisemmin varattomimpien yhteiskunnan kerrosten hyväksi.
Yhteistyötä voidaan tehdä seuraavilla aloilla:
     työpaikkojen luomiseen ja ammatilliseen koulutukseen
     liittyvät ohjelmat,
     sosiaalipalvelujen hallintohankkeet,
     maaseudun kehittämis- ja asumishankkeet, aluesuunnittelu,
     kansanterveys- ja alkeisopetusohjelmat,
     tuki kansalaisyhteiskunnan perusjärjestöjen toiminnalle,
     yleisesti ohjelmat ja hankkeet, jotka helpottavat
     köyhyyden torjuntaa luomalla mahdollisuuksia tuotannolle
     ja työllisyydelle.
Yhteistyö julkishallinnon ja alueellisen yhdentymisen aloilla
Yhteistyön tavoitteena on edistää Chilen hallintojärjestelmien
sopeuttamista tavaroiden ja palvelujen kaupan avaamiseen
Euroopan kanssa ja helpottaa latinalaisen Amerikan yhdentymisen
aiheuttamia hallinnollisia muutoksia.
Chilen    hallinnon    nykyaikaistamisen,       hajauttamisen   ja
alueellistamisen    yhteydessä      yhteistyö    voidaan   ulottaa
toimielinten    kaikkeen      toimintaan     (oikeudelliseen    ja
                                                                   h
 ---pagebreak--- hallinnolliseen rakenteeseen) käyttämällä hyväksi Euroopan
yhteisön järjestelmistä ja politiikasta saatuja kokemuksia.
Tällä alalla yhteistyön keinoja ovat:
     tekninen     apu    politiikan     määrittelemisestä    ja
     toteuttamisesta vastuussa oleville Chilen elimille
     erityisesti eurooppalaisten ja chileläisten toimielinten
     henkilöstön välisten yhteyksien avulla,
     järjestelmät tietojen vaihtpamiseksi kaikissa soveltuvissa
     muodoissa, kuten tietoverkkojen kautta. Henkilökohtaisten
     tietojen suojaamista noudatetaan kaikilla aloilla, joilla
     sellaisia tietoja on tarkoitus vaihtaa,
     kokemusten siirto,
     yhteiset      esitutkimukset      ja     yhteishankkeiden
     toteuttaminen,
     koulutus ja institutionaalinen tuki
Toimielinten välinen yhteistyö
Yhteisön ja Chilen toimielinten välisen yhteistyön tavoite on
edistää   sopimuspuolten    toimielinten   välistä   tiiviimpää
yhteistyötä.
Sopimuksella pyritään edistämään sopimuspuolten toimielinten
välisiä säännöllisiä tapaamisia; yhteistyötä kehitetään
mahdollisimman laajalla pohjalla erityisesti seuraavilla
toimilla:
     kaikki     toimet,     jotka    edistävät     säännöllistä
     tietojenvaihtoa, mukaan lukien viestintâtietoverkkojen
     yhteinen kehittäminen,
     neuvonta ja koulutus,
     kokemusten siirto.
Yhteistyö viestintä-, tiedonvälitys- ja kulttuuriasioissa
Chilen ja useimpien Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset
hyvin tiiviit kulttuurisuhteet oikeuttavat lisäämään tämän alan
yhteistyötä myös viestinnän ja tiedonvälityksen osalta.
Yhteistyö suunnataan erityisesti edistämään sopimuspuolten
viestintä-    ja    tiedotusvälineiden    välisiä    tapaamisia
tarvittaessa teknisen avun kautta. Lisäksi pyritään edistämään
tietojen vaihdon vahvistamista yhteistä etua koskevilla
aloilla. Yhteistyötä voidaan toteuttaa myös järjestämällä
kulttuuritapahtumia.
Yhteistyö koulutus- ja opetusasioissa
Sopimuspuolet sopivat toimivaltansa rajoissa määrittelevänsä
keinot koulutuksen ja opetuksen tason parantamiseksi sekä
nuorison ja peruskoulutuksen että ammatillisen koulutuksen tai
yliopistojen ja yritysten välisen yhteistyön osalta.
Erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, joilla edistetään
                                                                Jô
 ---pagebreak--- yhteyksien luomista yhteisön ja Chilen erikoislaitosten välillä
ja helpotetaan teknisten voimavarojen yhteiskäyttöä ja
kokemusten vaihtoa.
Toimet     voidaan     toteuttaa    pääasiassa    opetus-    ja
koulutuslaitosten välisten sopimusten ja opetuksesta         ja
koulutuksesta vastaavien elinten tapaamisten kautta.
Sopimuspuolet voivat myös tehdä        alakohtaisia  sopimuksia
opetuksen ja koulutuksen alalla*»
Yhteistyö huumeiden vastaisessa toiminnassa
Sopimuspuolet sitoutuvat sovittamaan yhteen ja voimistamaan
toimintaansa huumeiden tuotannon, jakelun ja laittoman käytön
estämiseksi ja vähentämiseksi sekä huumekaupasta saadun pääoman
pesun estämiseksi.
Yhteistyössä tukeudutaan alan toimivaltaisiin,      erityisesti
kansainvälisiin elimiin, ja sen muotoja ovat        erityisesti
seuraavat :
     Chilen kansalaisten hyväksi toteutettavat hankkeet, jotka
     liittyvät      huumeiden     käyttäjien     koulutukseen,
     opettamiseen, hoitoon ja kuntoutukseen,
     yhteiset tutkimusohjelmat,
     asiaan    kuuluvien   tietojen   vaihto,   mukaan   lukien
     rahanpesuun      ja    huumausaineiden     valmistuksessa
     käytettävien kemiallisten aineiden valvontaan liittyvät
     toimenpiteet,
     yhteistyö     alan    lainsäädännön    työstämisessä    ja
     soveltamisessa.
Yhteistyön olisi edistettävä sopimuspuolten      vastavuoroista
kuulemista ja tiivistä yhteensovittamista.
Yhteistyö kuluttajansuojan alalla
Yhteistyön tavoitteena tällä alalla on sovittaa yhteen Euroopan
yhteisössä         ja    Chilessä       voimassa       olevat
kuluttajansuojajärjestelmät, ja sen on mahdollisuuksien mukaan
koskettava seuraavia aloja:
     tietojen ja asiantuntijoiden vaihto,
     koulutustoimien järjestäminen ja teknisen avun antaminen.
                                                                at
 ---pagebreak--- Muut alat
Mikään ala, jolla voidaan tehdä yhteistyötä, ei ole ennalta
pois suljettu, ja sopimuspuolet voivat yhdessä sekakomitean
kautta tutkia käytännön yhteistyömahdollisuuksia, joita voidaan
suunnitella yhteisen edun edistämiseksi.
                                                                21
 ---pagebreak---                         YHTEISTYÖN KEINOT
 Sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan käytettäviksi tässä
 sopimuksessa määrätyn yhteistyön toteuttamiseen tarvittavat
välineet, myös      rahoitusvälineet,   mahdollisuuksiensa    ja
 lainsäädäntöjensä rajoissa.
 Sopimus sisältää määräyksen,-- jossa ilmaistaan yhteisön
halukkuus myötävaikuttaa mainitun sopimuksen tavoitteiden
 saavuttamiseen sellaisen rahoitusyhteistyön muodossa, joka
 toteutetaan soveltuvien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti
 ja soveltuvia rahoituskeinoja käyttäen.
Chile hyötyy latinalaista Amerikkaa koskevista yhteisön
politiikan välineistä, kuten rahoitusavusta ja teknisestä
avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä
taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa annettuun
asetukseen (ETY) N:o 43/92 liittyvistä välineistä.
Chile    hyötyy   myös muiden     budjettikohtien    tarjoamista
mahdollisuuksista (muun muassa Euroopan yhteisön kansainväliset
investointikumppanit ECIP sekä yhteistyö tieteen, teknologian,
ympäristön ja energian aloilla).
Sopimuspuolet     kannustavat    Euroopan    investointipankkia
vahvistamaan toimintaansa Chilessä rahoitusmenetelmiensä ja -
perusteidensa mukaisesti.
                            V OSASTO
                    POLIITTINEN VUOROPUHELU
Sopimuspuolten välille perustetaan lujittunut poliittinen
vuoropuhelu. Se perustuu sopimuspuolten yhteiseen sitoutumiseen
kansanvaltaan, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja rauhan
säilyttämiseen sekä oikeudenmukaisen ja vakaan kansainvälisen
järjestyksen luomiseen.
Se käsittelee kaikkia yhteistä etua koskevia aiheita yhteisten
tavoitteiden hyväksi, ja siitä käydään tiiviitä neuvotteluja
kansainvälisissä järjestöissä.
Sopimuspuolten välinen poliittinen vuoropuhelu tapahtuu Chilen
ja Euroopan unionin eri elinten, myös Euroopan komission,
välisten yhteyksien, tiedonvaihdon ja neuvottelujen avulla.
Vuoropuhelua käydään mahdollisuuksien rajoissa mieluiten alueen
muiden kumppanien kanssa, muiden, jo luotujen poliittisten
vuoropuheluiden yhteydessä.
Vuoropuhelua    voidaan   käydä presidenttien,     ministerien,
korkeiden virkamiesten ja parlamenttien tasolla.
Tässä hengessä neuvotellaan sopimukseen liitettävä kyseistä
vuoropuhelua koskeva julkilausuma.
                                                                 ai
 ---pagebreak---                            V? QgAffTQ
                  INSTITUTIONAALINEN RAKENNE
Perustetaan elin (joka koostuu Euroopan unionin neuvoston ja
Euroopan komission edustajista sekä Chilen edustajista), jonka
tarkoituksena on valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa ja jossa
voidaan tarkastella huomattavimpia ongelmia ja kaikkia yhteistä
etua koskevia sopimuksen tavoitteiden toteutumiseen liittyviä
kahdenvälisiä tai kansainvälisiä kysymyksiä. Se kokoontuu
säännöllisin väliajoin ministeritasolla ja aina, kun se on
tarpeellista.
Neuvostoa     avustaa    sen     tehtävien     suorittamisessa
yhteistyösekakomitea, joka koostuu yhteisön edustajista ja
Chilen edustajista. Kaupan alakomitea valvoo sopimuksessa
määrättyjen kaupallisten tavoitteiden toteutumista.
Kyseinen elin voi perustaa myös muita erityiskomiteoita ja
työryhmiä, joiden koostumuksesta, tavoitteista ja toiminnasta
se päättää.
                                                                2*7
 ---pagebreak---                                                            Liite XI
    YHTEINEN JULISTUS EUROOPAN UNIONIN JA CHILEN VÄLISESTÄ
                  POLIITTISESTA VUOROPUHELUSTA
Johdanto
Euroopan unioni ja Chilen tasavalta, jotka
                                  î
      ovat    tietoisia      yhteisestä    kulttuuriperinnöstään,
      yhteisistä     arvoistaan,       kulttuuri-identiteettiensä
      samanlaisuudesta sekä historiallisten, kulttuuristen ja
      taloudellisten siteidensä tiiviydestä,
      pitävät     toimintansa       ohjenuorana      Yhdistyneiden
      kansakuntien peruskirjaa, ihmisarvon, ihmisoikeuksien ja
      yksilöllisen vapauden kunnioittamista kansanvaltaisten
     yhteiskuntien       ja     oikeusvaltion      instituutioiden
      kulmakivinä,
      ovat     päättäneet       myötävaikuttaa      sopusoinnussa
      kansainvälisen oikeuden periaatteiden kanssa rauhan ja
      kansainvälisen turvallisuuden lujittamiseen,
      ovat   päättäneet     lujittaa   yhteiskuntiensa    perustan
     muodostavia poliittisia ja taloudellisia vapauksia,
     ottavat     huomioon      sitoutumisensa     markkinatalouden
     periaatteille     ja kansainvälisellä       tasolla    avoimen
     alueellisuuden periaatteelle perustuvaan taloushallintoon
ovat tehneet päätöksen suhteidensa lujittamisesta myöhemmän
poliittisen ja taloudellisen assosioinnin perustamiseksi.
Tavoitteet
Euroopan yhteisön ja Chilen välisen yhteistyötä koskevan
puitesopimuksen     allekirjoituksen      yhteydessä     uudelleen
vahvistettu poliittinen tahto poliittisen ja taloudellisen
assosioinnin perustamisesta tukee myös päätöstä lujitetun
poliittisen vuoropuhelun käynnistämisestä.
Tämä    vuoropuhelu     perustuu      osapuolten     sitoutumiseen
kansanvaltaan,    ihmisoikeuksien      kunnioittamiseen,     rauhan
ylläpitämiseen    sekä    oikeudenmukaisen     ja   vakaan    uuden
kansainvälisen    järjestyksen      perustamiseen    Yhdistyneiden
kansakuntien peruskirjan mukaisesti.
                                                                    X
 ---pagebreak--- Euroopan unionin ja Chilen välinen lujittunut poliittinen
vuoropuhelu mahdollistaa alueellisen yhdentymiskehityksen ja
sen strategioiden analyysin ja seurannan sekä osapuolten
maailmanlaajuiseen taloudelliseen ja poliittiseen järjestelmään
liittymistä koskevien edellytysten tutkinnan.
Poliittisen vuoropuhelun tarkoituksena on lisäksi varmistaa
monenvälisten poliittisten ja taloudellisten kysymysten
tiiviimpi    yhteinen     valmistelu     osapuolten    kantojen
yhteensovittamisella      toimivaltaisissa     kansainvälisissä
järjestöissä.
Vuoropuhelumekanismit
Osapuolten vuoropuhelu toteutetaan niiden välisinä yhteyksinä,
tiedonvaihtona ja neuvotteluina, erityisesti Chilen ja Euroopan
unionin eri elinten, Euroopan komissio mukaan lukien, välisinä
aiheellisilla    tasoilla    pidettävinä    kokouksina,    sekä
diplomaattisten kanavien täytenä käyttönä.
Yhteisestä sopimuksesta tähän vuoropuheluun voivat osallistua
alueen muut kumppanit, ja sitä käydään mahdollisuuksien mukaan
jo käynnistyneisiin poliittisiin vuoropuheluihin liittyvien
kokousten   yhteydessä. Käynnistämällä      tämän   lujittuneen
poliittisen vuoropuhelun Euroopan unioni ja Chilen tasavalta
pyrkivät aktiivisesti edistämään poliittista ja taloudellista
assosiointiaan vahvistaen näin kansanvallan periaatteiden
mukaisesti kansojensa välisiä kulttuurisia, historiallisia ja
ystävyyden siteitään.
                                                                26
 ---pagebreak---                                                                      Annex i n
                              FINANCIAL STATEMENT
1. TITLE OF OPERATION:
Framework cooperation agreement with Chile
Recommendation for a Council Decision authorizing the Commission to negotiate a
framework cooperation agreement with Chile.
2. BUDGET HEADING INVOLVED
(a) Implementation of the agreement will directly involve the following items:
     B7-3010:    Financial and technical cooperation with Latin American developing
                 countries.
     B7-3011     Economic cooperation with Latin American developing countries
     B7-5020     Commercial and economic cooperation agreements with third countries
     B7-5000     Promotion of Community investment in developing countries in Asia,
                 Latin America and the Mediterranean and in South Africa by economic
                 cooperation and trade agreements
     B7-5040     Environment in the developing countries
     B7-5041     Tropical forests
     B7-5051     Women in development
     B7-5080     North-South cooperation schemes in the context of the campaign
                 against drug abuse
     B7-5230:    Democratization process in Latin America
     B7-5046:    Health programmes and the fight against HIV/AIDS in developing
                 countries
     B7-5010:    Community contributions towards schemes concerning developing
                 countries carried out by non-governmental organizations
     B7-5077:    Decentralized cooperation in the developing countries
     B7-5091:    Coordination of development policy, evaluation of the results of
                 Community aid and practical follow-up measures
     B7-5096:    Development cooperation inspectorate
     B7-5300:    Measures to combat fraud in the cooperation sector
(b) Other items that may be used:
     B6-7211:    International cooperation with third countries and international
                 organizations
     B4-1041:    European Energy Charter and cooperation with third countries in the
                 energy field
     B4-1000:    Thermie II (Community programme of financial support for the
                 promotion of energy technology in Europe)
     B7-5050:    Aid for population policies and programmes in developing countries
                                                                                &
 ---pagebreak--- 3.   LEGAL BASIS
Bilateral framework agreement on trade and economic cooperation.
4. DESCRIPTION OF OPERATION
     4.1 General objective
           Conclusion of a framework cooperation agreement with Chile.
     4.2 Period covered and arrangements for renewal or extension
           This is an interim agreement intended to pave the way for a political and
            economic association between the Union and Chile.
5.   CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE
     5.1 Non-compulsory expenditure
     5.2 Differentiated appropriations
     5.3 Type of revenue involved
            Not applicable
6. TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE
     Expenditure will usually take the form of a 100% grant, though operations may
      sometimes be cofinanced by other donors (Member States).
      The recipients will systematically be required to contribute according to their means.
 7.   FINANCIAL IMPACT
      7.1 Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs)
            This agreement establishes a framework for new measures to reflect the
            changing content and methods of Community cooperation/relations with Chile
            in the light both of recent social and economic developments in the country and
            of the process of strengthening ties between the parties.
            Although the quality and quantity of cooperation with Chile will be improved,
            there will be no specific budget for new operations.
 8.   FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN
      In order to ensure maximum accountability in the management of budget resources,
      projects are subject to the following procedures:
             committee for the assessment of restricted invitations to tender (technical
             assistance);                                                                    H f>
             system of co-directors (one local and one Community);
 ---pagebreak---         project administration involving analytical accounts;
         supervisory missions by desk officers and/or technical and/orfinancialunits;
         if necessary, evaluation by independent experts;
         if necessary, ad hoc evaluation in conjunction with the relevant units of
         DGVni.
   For projects of above-average duration and involving large budgets, there will be
   annual audits by internationally recognized firms, e.g. Price Waterhouse or Ernst &
   Young.
9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS
   9.1 Specific and quantified objectives; target population
         The specific objectives of each project worth over ECU 1 million are set out in
         the relevant financing proposal approved by the ALA Committee, which
         includes an economic and financial analysis. For all other projects, specific
         objectives are set out in the detailed commitment form that accompanies each
         one.
         The target population is everyone in Chile, but more particularly:
         - the manufacturing and service sectors, especially SME;
         - the most disadvantaged groups.
   9.2 Grounds for the operation
         The projects launched will be financed under existing budget items and are
         therefore underpinned by the financial statements accompanying those items in
         thePDB.
10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION m OF THE
   BUDGET)
   10.1 Extra stafT
         The administrative resources needed will be mobilized through the
         Commission's annual decision on resource allocation depending on the staff and
         finance approved by the budgetary authority.
   Staffing
   Relations with Chile have so far been handled by an A official assisted by a part-time
   C official. They are unable to cope with the steady increase in political contacts,
   cooperation programmes and the day-to-day workload of the desk office generated
   by the stepping-up of relations over the past year.
   The objective of the framework agreement is to strengthen relations between Chile
   and the Union in all areas with a view to a future political and economic association.
   The agreement will therefore bring with it qualitative requirements quite distinct from
   the volume of aid granted.
                                                                                l°\
 ---pagebreak--- This agreement has to reflect the Union's will to maintain closer relations not only in
the context of cooperation but in the form of deeper political dialogue and trade
cooperation geared to the future liberalization of trade.
It is estimated, therefore, that the following extra staff will be needed: one new A
official, one B official and one part-time C official. Their tasks will be as follows.
Grade A official and temporary member of staff
*      Overall direction, general consistency, coordination of activities, in-house
       coordination, dealings with Chile, information and dissemination, overall
       administration;
*      technical monitoring of trade relations, supervision of the working parties that
      will be set up, coordination of trade-related issues with other departments, day-
      to-day handling of trade questions, preparations for meetings of the joint trade
       subcommittee, drawing-up of reports, studies and analyses on trade aspects of
      the future bilateral association agreement;
*      cooperation: identification, implementation, management, monitoring, etc.
Grade B official
*      Support for A officials, particularly data searches, processing of statistics, data
       processing, administration and accounting.
Grade C officials
*      Secretarial back-up.
The above estimates do not include extra staff that might be needed by other
Directorates General as a result of closer ties with Chile.
                                                                                3à
 ---pagebreak---  [Posts             Staff to be allocated tofSource                             Period
                    BdmuusteriHrg operation
                   (Permanent      [Temporary       Existing     additional
                                                    resources    resources
                                                    Lkton DG oc
  A                                                              1              Indefinite,
 B                                                               1              Starting 1996
                   I                                b3           f>.5
 (Officials      a
 temporary
 staff)
 K   her
     sources
 TOTAL                                               1.5         ft.5
      The above remarks concerning the need for additional resources are subject to a
      Commission decision.
      The allocation of the additional posts will have to be considered in terms of the
      Commission's priorities when it examines the 1996 budget.
      10.2 Total financial implications of extra staffing
                                    Amounts                      Calculation method
 A officials                        100 000                      Gross salary. List of average
 B                                  90 000                       annual cost of existing posts
 C                                  64 000
 TOTAL                          ~ 254 000
The amounts represent the total cost of extra staff for the duration of the operation, if it is
of fixed duration, or for one year if it is open-ended.
11. MISSION EXPENSES
      From its very first contacts with the EC, Chile has expressed a desire for technical
      assistance from the EC in a number of fields in which Community institutions have
      acquired experience. To this end, it has expressly asked to be allowed to work
      directly with the officials of the institutions concerned.
                                                                                3/
 ---pagebreak---      In response to these requests, the Commission has attempted to invoive its various
     DGs and departments in one-off projects to impart the benefits of its experience of
     integration.
     While a number of DGs have expressed a desire to take part in this type of project,
     they have been seriously hampered in financing the relevant missions and many of
     Chile's requests have had to be turned down for want of a specific budget for such
     assistance.
     If appropriate machinery is not set up to facilitate these specific projects, the situation
     will become even more serious with the advent of the framework cooperation
     agreement, which seeks to expand the scope of technical assistance.
     Since it is impossible to predict how much extra will be needed for each DG in the
     absence of agreements between DGs on mission authorizations, a budget of an extra
     ECU 50 00G a year from 1996 should be planned to finance projects solely in this
     field. The budget should be initiated and coordinated by the relevant departments of
     the DG responsible for relations with Chile.
     An extra allocation is therefore requested for EC-Chile know-how transfer projects
     concerned specifically with the Community institutions.
     The amounts requested represent the cost of organizing missions averaging one week
     for 10 officials.
 Budget heading                    Amount (ECU)                  Calculation method
 A-1300                            50 000                        See table below
 TOTAL                             50 000
 No of missions      average cost oflAverage         dailyïTotal (ECU)        Rounded      total
                     fcnp               expenses                              (ECU)
 10                  P800               135                W7 450             50 000
     The amounts represent the total cost for the duration of the operation, if it is of fixed
duration, or for one year if it is open-ended.
                                                                                3Z
 ---pagebreak---                                                                BSN 1024-4492
                                                     KOM(95) 530 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                                        11
                                         Luettelonumero : CB-CO-95-587-FI-C
                                                          ISBN 92-77-95864-2
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg                                                             31


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0610

Suositus neuvoston päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki  tapahtumasta vuonna 2010  /* KOM/2006/0610 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 23.10.2006KOM(2006) 610 lopullinenSuositusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumasta vuonna 2010(komission esittämä)PERUSTELUTEuroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005–2019 25. toukokuuta 1999 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1419/1999/EY , sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 649/2005/EY,[1] vahvistetaan menettely, jolla Euroopan kulttuuripääkaupunki nimetään vuodesta 2005 lähtien. Päätöksen 2 artiklan mukaisesti nimetään vuodesta 2009 lähtien kulttuuripääkaupungiksi kaksi kaupunkia kahdesta eri jäsenvaltiosta (yhdestä vanhasta ja yhdestä uudesta) noudattaen päätöksen liitteessä I olevaa kronologista järjestystä.Asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat nimeämisehdotuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen kuin kyseisen tapahtuman on määrä alkaa.Päätöksen 4 artiklassa todetaan lisäksi, että Euroopan unionin ulkopuoliset Euroopan maat voivat osallistua tähän toimintaan. Tällainen maa voi ehdottaa jotain kaupunkia yhdeksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi, ja sen olisi ilmoitettava ehdotuksestaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle.Komissio kutsuu vuosittain kokoon valintalautakunnan, joka laatii nimeämisehdotuksista raportin ottaen huomioon toiminnan tavoitteet ja erityispiirteet. Valintalautakunta koostuu merkittävistä riippumattomista kulttuurialan asiantuntijoista. Valintalautakunta toimittaa raporttinsa komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.Euroopan parlamentti voi antaa komissiolle ehdotuksista lausunnon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun raportti on saatu.Neuvosto nimeää valintalautakunnan raportin perusteella annetusta komission suosituksesta asianomaiset kaupungit virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi siksi vuodeksi, joksi niitä on ehdotettu.Saksa ehdotti päätöksen 2 artiklan ja liitteen I mukaisesti vuoden 2010 kulttuuripääkaupungiksi Esseniä ja Görlitziä ja Unkari Pécsiä. Ehdotukset toimitettiin ennen vuoden 2005 loppua.Turkki puolestaan ehdotti 4 artiklan mukaisesti Istanbulia.Valintalautakunta kokoontui 14.–15 maaliskuuta 2006 tarkastelemaan ehdotuksia. Tarkastelussa kuultiin kaikkien ehdokaskaupunkien edustajia. Lautakunta antoi raporttinsa komissiolle 11. huhtikuuta 2006, ja sen pyynnöstä komissio toimitti raportin edelleen muille toimielimille.Hakemuksista tekemänsä yleisarvion perusteella lautakunta päätti yksimielisesti suositella Euroopan unionin toimielimille, että Essen, Pécs ja Istanbul nimettäisiin Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2010.Euroopan parlamentin kulttuuri- ja koulutusvaliokunta toimitti lautakunnan raportin saatuaan komission koulutuspääosastolle 18. heinäkuuta kirjeen, jossa tuotiin esiin keskeiset seikat valiokunnan asiaa koskevasta keskustelusta.Edellisen perusteella komissio toimittaa päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvostolle oheisen suosituksen, jonka mukaan Essen, Pécs ja Istanbul nimetään Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2010.SuositusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kulttuuripääka upunki -tapahtumasta vuonna 2010EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005–2019 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan,[2]ottaa huomioon raportin, jonka valintalautakunta toimitti huhtikuussa 2006 komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti,katsoo, että päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 3 artiklassa ja liitteessä II vahvistetut perusteet täyttyvät kokonaisuudessaan,ottaa huomioon komission  2006 antaman suosituksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaNimetään Essen ja Pécs Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuodeksi 2010 päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.2 artiklaNimetään Istanbul Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodeksi 2010 päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 4 artiklan mukaisesti.3 artiklaKunkin nimetyn kaupungin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet päätöksen N:o 1419/1999/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 649/2005/EY, 1 ja 5 artiklan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön..Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 166, 1.7.1999, s. 1, ja EUVL L 117, 4.5.2005, s. 20.[2] EYVL L 166, 1.7.1999, s. 1, ja EUVL L 117, 4.5.2005, s. 20.


Avis juridique important

|

52004SC0821

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen neuvoston lausunto Latvian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007  /* SEK/2004/0821 lopull. */

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Latvian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007(Komission esittämä)PERUSTELUTJulkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että kaikkien niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät osallistu yhteisen rahan käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisesti tapahtuvaa monenvälistä valvontaa varten tarvittavia tietoja lähentymisohjelman muodossa.[1]  EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavasta internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.Asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa perustetun komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tutkittuaan siitä lausunnon. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi niin ikään tutkia samojen menettelyjen mukaisesti.Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneisiin kymmeneen valtioon sovelletaan poikkeussääntöä eivätkä ne vielä osallistu yhteisen rahan käyttöön. Nämä valtiot ovat sitoutuneet toimittamaan lähentymisohjelmansa 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ohjelman ensimmäisen tarkistuksen ennen vuoden 2004 loppua.Latvia toimitti vuosia 2004-2007 koskevan lähentymisohjelmansa 14. toukokuuta 2004. Komission yksiköt ovat laatineet ohjelmasta teknisen arvioinnin, jossa otetaan huomioon kevään 2004 talousennusteet ja käytännesäännöt [2] sekä periaatteet, jotka esitetään komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 27. marraskuuta 2002 antamassa tiedonannossa [3] finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:[2]  Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.[3]  KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.Latvia toimitti ensimmäisen, vuosia 2004-2007 koskevan lähentymisohjelmansa 14. toukokuuta. Ohjelmaan sisältyy suunnitelma, jonka mukaan Latvia liittyy ERM II:een vuoden 2005 alussa kohta sen jälkeen, kun se on sitonut valuuttakurssin erityisnosto-oikeuden sijasta euroon 1. tammikuuta. Euro on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2008, kunhan Latvia on ensin täyttänyt lähentymisperusteet vuoteen 2007 mennessä. Ohjelmassa esitetään vuoden 2004 talousarvioon sisältyvät toimet, ja se perustuu elokuussa 2003 laadittuun liittymistä valmistelevaan talousohjelmaan, joka kattaa vuodet 2003-2006.Ohjelma vastaa ainoastaan osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia tarkistettuja käytännesääntöjä. Erityisesti osa tiedoista ei vastaa täysin ESA95-järjestelmän sääntöjä. Lisäksi julkista velkaa ja julkisen talouden alijäämää kuvaaviin lukuihin on suhtauduttava varauksellisesti, sillä Eurostat ei ole vahvistanut tietoja, jotka Latvia toimitti maaliskuussa 2004 julkisen talouden ilmoitusmenettelyssä. Yleisesti ottaen ohjelman pohjana käytettyjen tietojen laadusta ja johdonmukaisuudesta voidaan esittää vakavia epäilyjä.Vuosina 1999-2003 keskimääräinen talouskasvu oli 6,2 prosenttia (7,5 prosenttia vuonna 2003). Vahva kasvu jatkuu: makrotaloudellisen skenaarion mukaan BKT kasvaa ohjelmakaudella keskimäärin 6,6 prosenttia vuodessa. Verrattuna komission kevään 2004 talousennusteisiin Latvian viranomaiset ovat vuosien 2004 ja 2005 osalta optimistisempia BKT:n kasvun suhteen, sillä he ennakoivat kummallekin vuodelle 6,7 prosentin kasvua, kun taas komission ennuste on 6,2 prosenttia. Ero johtuu lähinnä siitä, että Latvian viranomaiset ennakoivat erittäin vahvaa yksityistä kulutusta ja investointien kasvua. Kotimaisen kysynnän vahvan kasvun arvioidaan jatkuvan keskipitkällä aikavälillä. Vaikka tämä arvio ei olekaan epärealistinen, se ei ole myöskään aivan johdonmukainen sen olettamuksen kanssa, että vaihtotaseen alijäämä säilyy edelleen suurena ohjelmakaudella (8,5-9,0 prosenttia suhteessa BKT:hen). Ohjelman kahtena viimeisenä vuotena kasvun ennakoidaan olevan 6,5 prosenttia. Arvio vaikuttaa uskottavalta mutta ei ole riittävän varovainen edistääkseen julkisen talouden suunnittelua keskipitkällä aikavälillä. Kasvun kannalta riskitekijöitä ovat paitsi alttius ulkomaisen kysynnän heilahteluille myös erilaiset rakenteelliset rasitteet. Makrotaloudelliset ennusteet ovat kaikkiaan uskottavia vaikka hieman optimistisia.Jotta Latvian keskuspankin hintavakautta koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa, valuutta (lati) on vuodesta 1994 alkaen ollut sidottu erityisnosto-oikeuteen kiinteällä valuuttakurssilla ja tavanomaisella vaihteluvälillä (±1 prosentti). Lati heikkeni euroon nähden vuoden 2002 alussa, mutta tämän vuoden alusta lähtien tilanne on palautunut osaksi ennalleen. Valuuttakurssin sitominen erityisnosto-oikeuteen on edistänyt inflaation jatkuvaa hidastumista Latviassa. Vuosina 1999-2002 yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukainen inflaatio oli keskimäärin vain 2,3 prosenttia vuodessa. Kesästä 2003 lähtien inflaatio on kuitenkin kiihtynyt, sillä valtion säätelemät hinnat (erityisesti energian hinnat, vuokrat ja terveydenhoitomaksut) ovat nousseet, välillisiä veroja on muutettu ja valuuttakurssin muutosten vaikutukset näkyvät viivästyneesti. Vuonna 2003 kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio oli 2,9 prosenttia, kun vuonna 2002 se oli 2 prosenttia. Inflaatio kiihtyi vuoden 2004 ensimmäisellä neljänneksellä ja oli toukokuussa 6,2 prosenttia. Näyttää siis epätodennäköiseltä, että ohjelmassa esitetty (4,5 prosenttia) tai komission ilmoittama ennuste (4 prosenttia) vuoden 2004 YKHI-inflaatiosta toteutuu. Inflaation odotetaan kuitenkin vähitellen laskevan ja olevan noin 3 prosenttia vuodesta 2006 alkaen. Vaikka Latvian viranomaisten mukaan inflaation kiihtyminen vuosina 2003 ja 2004 on tilapäistä ja johtui lähinnä useista kertaluonteisista tekijöistä, Latvian keskuspankki nosti hiljattain jälleenrahoituskorkoa puoli prosenttiyksikköä 3,5 prosenttiin estääkseen nykyisen inflaatiovauhdin haitallisen vaikutuksen inflaatioennusteisiin. Korkoero euroalueen lyhyisiin korkoihin on edelleen yli 200 pistettä, kun taas ero pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotossa on noin 100 pistettä.Ohjelmaan sisältyvien julkisen talouden tavoitteiden tarkoituksena on varmistaa, että Latvia noudattaa julkisen talouden alijäämää koskevia perustamissopimuksen velvoitteita ja supistaa alijäämää, jotta julkisen talouden rahoitusasema olisi pitkällä aikavälillä tasapainossa. Julkisen talouden alijäämän arvellaan kuitenkin pysyvän ohjelmakaudella noin 2 prosentissa suhteessa BKT:hen ja tilanteen huononevan vuonna 2004 vuoteen 2003 verrattuna, mikä johtuu valtiontalouden rahoitusaseman heikkenemisestä. Alijäämän voimakas supistaminen torjutaan ohjelmassa sillä perusteella, että EU- ja NATO-jäsenyydestä koituu kustannuksia ja inhimilliseen ja fyysisen pääomaan on investoitava. Ohjelmassa ennakoidaan tulojen ja menojen pienenevän hieman suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 saakka. Tulopuolella tätä ei selitetä kunnolla erityisesti vuosien 2006 ja 2007 osalta, sillä verojärjestelmään ei ole tulossa enää uusia muutoksia vuonna 2004 toteutettavien veronalennusten jälkeen, veronkannon oletetaan tehostuvan ohjelmakaudella ja kauden loppua kohden on odotettavissa huomattavaa yhteisön rahoitusta. Menopuolella taas NATO-jäsenyydestä sekä julkisten varojen käyttöä koskevien, EU:n osittain rahoittamien suunnitelmien täytäntöönpanosta johtuva menojen lisäys on vuonna 2004 nettomääräisesti noin 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä lisäys korvataan tiukentamalla menojen valvontaa ja erityisesti supistamalla tulonsiirtoja.Julkisen talouden tavoitteet voidaan saavuttaa, vaikka ennusteisiin liittyy keskipitkällä aikavälillä tiettyjä riskejä. Ne liittyvät lähinnä tuotannon kasvuun, joka saattaa jäädä ennakoitua heikommaksi. Lisäksi strategian onnistunut täytäntöönpano on epävarmaa ottaen huomioon sen perustana käytettyjen tietojen epäluotettavuus ja hallinnon heikkoudet. Paineet menojen lisäämiseen kasvavat todennäköisesti ohjelmakaudella lähinnä suurten investointitarpeiden, julkisen sektorin uudistamisen siirtymäkauteen liittyvien kustannusten sekä yhteisöltä saatavaa rahoitusta tukevan yhteisrahoituksen takia. Tässä yhteydessä toimet julkista taloutta koskevien suunnitelmien ja finanssipoliittisten ohjelmien yhtenäistämiseksi, menojen priorisoimiseksi sekä kuntatalouden ja terveydenhuoltojärjestelmän hallinnoimisen parantamiseksi näyttävät asianmukaisilta. Näiden riskien vastapainoksi vuosien 2004 ja 2005 alijäämää koskevat arviot vastaavat yleisesti ottaen komission kevään 2004 talousennusteita. Sen sijaan kuten edellä todettiin, pidemmällä aikavälillä tuloennusteet vaikuttavat liian alhaisilta, sillä esimerkiksi ohjelmakauden lopulla Latviasta tulee todennäköisesti huomattava nettosaaja EU:ssa. Kaiken kaikkiaan julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan suurin piirtein hallinnassa. Toisaalta näissä tavoitteissa ei ole otettu huomioon varmuusmarginaalia, joka takaisi, ettei alijäämän ylärajaksi asetettu 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylity. Lisäksi toimet tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi näyttävät riittämättömiltä. Esimerkiksi vuonna 2003 laadittuun liittymistä valmistelevaan talousohjelmaan verrattuna kasvuennusteita on tarkistettu ylöspäin, mutta toimia julkisen talouden vakauttamiseksi ei ole muutettu. Jos ohjelmassa ennustetut kasvuvauhdit toteutuvat, julkisen talouden alijäämää tulisi supistaa nopeammin erityisesti nykyisen vaihtotaseen alijäämän ja kotimaisen kysynnän aiheuttamien paineiden takia. Jos julkisen talouden rahoitusasema saataisiin nopeammin lähelle tasapainoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti, myös automaattisilla vakauttajilla olisi mahdollisuus toimia vapaasti kasvun mahdollisesti hidastuessa.Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen velan suhde BTK:hen kasvaa 15,3 prosentista (vuonna 2003) 17,7 prosenttiin (vuonna 2007). Velkasuhteen kasvu johtuu lähinnä perusalijäämästä. Vuotta 2004 lukuun ottamatta virta-varanto-korjauserien ennustetaan olevan pienet. Korkomenojen vaikutus pysyy koko ohjelmakauden ajan suunnilleen vuoden 2003 tasolla, kun taas BKT:n nimelliskasvu supistaa olennaisesti velkasuhdetta. Velkaennuste vaikuttaa uskottavalta muut ohjelman olettamukset huomioon ottaen.Ohjelmassa esitellään lyhyesti hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, joka keskittyy liiketoiminta- ja investointiympäristön parantamiseen sekä työmarkkinoiden joustavuuden ja työllisyyden lisäämiseen. Lisäksi siinä esitellään toimia, jotka vastaavat suurin piirtein talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja kyseisillä aloilla. Ohjelmassa mainitaan myös ensisijaiset toimenpiteet, joita tarvitaan julkisen talouden vakauttamiseksi, eli veronkannon tehostaminen, talousarviomenettelyjen kehittäminen ja tiukempi menojen valvonta. Tarkempaa arviointia varten tarvitaan kuitenkin lisätietoa suunnitelluista toimista.Latvialla on melko hyvät mahdollisuudet selviytyä väestön vanhenemisen aiheuttamista kustannuksista, vaikka julkisen talouden rahoitusaseman mahdollista epätasapainoa pitkällä aikavälillä ei voidakaan täysin sulkea pois. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat ennusteet ovat parantuneet kolmen pilarin eläkeuudistuksen täytäntöönpanon ansiosta. Tilannetta tukee lisäksi hyvin pieni julkinen velka. Eläkeuudistuksesta sekä terveydenhuoltojärjestelmän uudistamisen rahoittamisesta johtuviin tulojen menetyksiin liittyviä riskejä olisi kuitenkin tarkkailtava, jotta tarvittaessa voidaan puuttua asiaan nopeasti, jos paineita alijäämän kasvattamiseksi esiintyy. Lisäksi vakauttamista on edelleen jatkettava, jos perusjäämän avulla on tarkoitus edistää julkisen velan hillitsemistä.Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu>TAULUKON PAIKKA>Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Latvian lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO  Latvian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2007EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,[4]  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavasta internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.ottaa huomioon komission suosituksen,on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:Neuvosto tarkasteli [5 päivänä heinäkuuta 2004] Latvian lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004-2007. Ohjelma noudattaa ainoastaan osittain vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia tarkistettuja käytännesääntöjä. Erityisesti osa tiedoista ei vastaa täysin ESA95-järjestelmän sääntöjä. Lisäksi julkista velkaa ja julkisen talouden alijäämää kuvaaviin lukuihin on suhtauduttava varauksellisesti, sillä Eurostat ei ole vahvistanut tietoja, jotka Latvia toimitti maaliskuussa 2004 julkisen talouden ilmoitusmenettelyssä.Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tarkoituksena on varmistaa, että Latvia noudattaa julkisen talouden alijäämää koskevia perustamissopimuksen velvoitteita ja supistaa alijäämää, jotta julkisen talouden rahoitusasema saataisiin pitkällä aikavälillä tasapainoon. Julkisen talouden alijäämän arvellaan kuitenkin pysyvän ohjelmakaudella noin 2 prosentissa suhteessa BKT:hen ja tilanteen huononevan vuonna 2004 vuoteen 2003 verrattuna, mikä johtuu valtiontalouden rahoitusaseman heikkenemisestä. Ohjelmassa ennustetaan perusalijäämän pysyvän noin 1 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä vastaa sekä tulojen että menojen hienoista supistumista suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. Tulopuolella tätä ei selitetä kunnolla erityisesti vuosien 2006 ja 2007 osalta, sillä vuonna 2004 toteutettavien veronalennusten jälkeen ei ole tulossa enää muita muutoksia ja veronkannon oletetaan tehostuvan ohjelmakaudella. Menopuolella tähän oletetaan päästävän menojen valvontaa tiukentamalla ja erityisesti supistamalla tulonsiirtoja. Toisaalta NATO-jäsenyyteen liittyvät velvoitteet sekä julkisten verojen käyttöä koskevien, EU:n osittain rahoittamien suunnitelmien täytäntöönpano lisäävät menoja. Vuonna 2004 niiden aiheuttama menojen lisäys on nettomääräisesti arviolta noin 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka velkasuhde kasvaa 17,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä, se on silti edelleen hyvin matala.Ohjelman taustalla oleva makrotaloudellinen skenaario näyttäisi kertovan varsin suotuisista kasvunäkymistä. Erityisesti ohjelman ennuste kasvun kehityksestä keskipitkällä aikavälillä saattaa olla hieman liian optimistinen ottaen huomioon rakenteelliset rajoitukset ja talouden alttius ulkoisille heilahteluille. Vuoden 2004 inflaatioennuste on todennäköisesti yliarvioitu, mutta myöhempien vuosien ennusteet näyttävät realistisilta.Julkisen talouden alijäämää koskevat ohjelman tavoitteet ovat kunakin vuonna alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteita ei ole kuitenkaan asetettu tarpeeksi korkealle eivätkä ne myöskään ole johdonmukaiset lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman kanssa, joka on tarkoitus saavuttaa ohjelmakaudella. Rahoitusasemaan liittyvät riskit näyttävät olevan suurin piirtein hallinnassa. Edellä mainittu mahdollisesti yliarvioitu kasvuennuste on riski ohjelmassa esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden kannalta. Lisäksi luottamusta ohjelmaan heikentävät todisteet sen pohjana käytettyjen tietojen epäluotettavuudesta. Tämän vastapainoksi erityisesti ohjelman myöhempiä vuosia koskevat tuloennusteet ovat selvästi turhan pessimistiset. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämän raja-arvoksi asetettu 3 prosentti suhteessa BKT:hen ylity tavanomaisissa suhdannevaihteluissa.Latvialla on melko hyvät mahdollisuudet selviytyä väestön vanhenemisen aiheuttamista kustannuksista. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat ennusteet ovat parantuneet kolmen pilarin eläkeuudistuksen täytäntöönpanon ansiosta. Tilannetta tukee lisäksi hyvin pieni julkinen velka. Julkisen talouden rahoitusaseman mahdollista epätasapainoa pitkällä aikavälillä ei voida kuitenkaan täysin sulkea pois. Jotta julkinen talous olisi kestävällä pohjalla, ikääntymiseen liittyvien kustannusten rajoittamiseen tähtäävät toimet on toteutettava ajallaan ja julkista taloutta on vakautettava riittävän perusylijäämän turvaamiseksi.Edellä esitetyn perusteella, jos ohjelman kasvuennusteet toteutuvat, Latvian olisi nopeutettava toimia lähellä tasapainoa olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi ottaen huomioon erityisesti sen suuri vaihtotaseen alijäämä ja kotimaisen kysynnän aiheuttamat paineet. Lisäksi Latviaa kehotetaan parantamaan tilastotietojen ja menetelmien luotettavuutta ja painoarvoa ESA95-järjestelmän sääntöjen noudattamiseksi. Lopuksi Latvian viranomaisia kehotetaan jatkamaan hallinnon tehostamiseen tähtääviä julkisen sektorin uudistuksia, joilla tehostetaan veronkantoa ja menojen valvontaa.Latvian lähentymisohjelman keskeiset ennusteet>TAULUKON PAIKKA>


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 18 päivänä toukokuuta 2018, Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2018/15)

text:
               28.5.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 181/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 18 päivänä toukokuuta 2018,
   Euroopan unionin neuvostolle Lietuvos bankasin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Lietuvos bankasin ulkopuolisten tilintarkastajien, UAB PricewaterhouseCoopersin, toimikausi päättyi tilikauden 2017 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2018 alkaen.

               (3)

               Lietuvos bankas on valinnut UAB Deloitte Lietuvan ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2018–2021,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   On suositeltavaa, että UAB Deloitte Lietuva nimitetään Lietuvas bankasin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2018–2021.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 18 päivänä toukokuuta 2018.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI