               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 620 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Maltan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Maltan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241
                  2
               , jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitettiin XX päivänä kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu
                  3
               . Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi edellisen 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja jälkimmäisen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön
                  4
               . Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  5
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  6
                myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Vuoden 2021 vakaus-/lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun
                  7
               . Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen
                  8
                juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

               (7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia
                  9
               . Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (9)Malta toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 5 päivänä lokakuuta 2021 päätöksen Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä.
                  10
                Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Malta on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

               (10)Malta toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2022 ja vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Maltan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

               (11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Maltaa koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  11
               . Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Malta on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Maltan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Maltan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista syksyllä 2022.

               (13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Malta toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Malta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Maltan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 8,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,5 prosenttia. Maltan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 6,3 prosentista 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Maltan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 57,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (14)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 4,2 prosenttia, ja vuonna 2023 voimakkaampaa, 4,0 prosenttia. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa taloudellisen toimeliaisuuden kasvusta ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden osittaisen purkamisen nettovaikutuksesta samalla kun käyttöön on otettu uusia toimenpiteitä korkeiden energianhintojen vuoksi. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 58,6 prosenttiin vuonna 2022 ja edelleen 59,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,6 prosenttia vuonna 2022 ja 4,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 58,5 prosenttia vuonna 2022 ja 59,5 prosenttia vuonna 2023.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 4,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Maltan talouden potentiaalista kasvua.

               (15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,3 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023
                  12
               . Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksen välillisten verojen kevennyksistä ja energiantuotannon tuista, joilla kompensoidaan tuontisähkön ja hiilipäästöjen hinnannousua. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin energiantuotannon tuet ja polttoaineiden valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023
                  13
               .

               (16)Neuvosto suositti 18. kesäkuuta 2021, että Malta
                  14
                varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Malta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

               (17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä –1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen
                  15
               . Malta aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022
                  16
               . Sen vuoksi Malta ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi hallitus myönsi taloudellista tukea kotitalouksille (0,3 % suhteessa BKT:hen), kasvatti sekä maksuihin perustuvia että niihin perustumattomia eläke-etuuksia yli elinkustannusmukautuksen (0,2 % suhteessa BKT:hen) samalla kun välituotekäytön kasvu (ilman toimenpiteitä) pysyi vahvana (0,4 % suhteessa BKT:hen).

               (18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana
                  17
               . Maltan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023
                  18
               . Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyvät energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden (0,4 % suhteessa BKT:hen), kotitalouksille myönnettävän väliaikaisen tuen (0,3 % suhteessa BKT:hen) sekä elinkustannusmukautuksen ylittävien maksuihin perustuvien ja niihin perustumattomien eläke-etuuksien (0,2 % suhteessa BKT:hen) asteittaisesta lakkauttamisesta aiheutuvat vaikutukset. Lisäksi välituotekäytön (ilman toimenpiteitä) odotetaan kasvavan vähemmän kuin nimellisen BKT:n (0,4 % suhteessa BKT:hen).

               (19)Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,8 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 58,6 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 57,2 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

               (20)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Maltan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelma on kunnianhimoinen ja sisältää uudistuksia ja investointeja, joilla vastataan terveyteen, työllisyyteen, koulutukseen ja osaamiseen, ilmastonmuutokseen ja digitaaliseen siirtymään, oikeuslaitokseen sekä korruption ja rahanpesun torjuntaan liittyviin haasteisiin. Hyvä hallintotapa on yksi hallituksen pitkän aikavälin talousvision pilareista, ja suunnitelmalla pyritään merkittävin toimin ratkaisemaan siihen liittyviä haasteita. Myös koulutusinvestoinneilla on suunnitelmassa näkyvä sija, ja siinä ehdotetaan asianmukaisia toimenpiteitä koulutusjärjestelmän heikkouksien korjaamiseksi. Suurimmassa osassa suunnitelluista investoinneista keskitytään vihreään ja digitaaliseen siirtymään ja otetaan näin huomioon tällaisia investointeja koskevat maakohtaiset suositukset. Aggressiiviseen verosuunnitteluun, tutkimukseen ja innovointiin sekä eläkejärjestelmän kestävyyteen liittyviin haasteisiin vastataan osittain.

               (21)Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Maltan suunnitelman kokonaismäärärahoista on 53,8 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 25,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Maltaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

               (22)Malta ei ole vielä toimittanut kumppanuussopimusta ja muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja.
                  19
                Maltan on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

               (23)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Maltalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät aggressiivista verosuunnittelua helpottaviin piirteisiin verojärjestelmässä. Aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttuminen on edelleen tärkein tekijä pyrittäessä parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, kuten vuonna 2022 annetussa euroaluetta koskevassa suosituksessa todetaan. Aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Malta on toteuttanut toimia puuttuakseen aggressiivisen verosuunnittelun käytäntöihin panemalla täytäntöön aiemmin sovittuja kansainvälisiä ja eurooppalaisia aloitteita ja sitoutumalla elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan teettämään lähtevistä ja saapuvista (eli unionissa ja kolmansissa maissa asuvien henkilöiden välisistä) maksuista riippumattoman tutkimuksen, jota seuraa täytäntöönpanolainsäädäntö tutkimuksen tulosten mukaisesti. Korot, rojaltit ja osingot, joita Maltaan sijoittautuneet yritykset maksavat verovapaille tai alhaisen veroasteen lainkäyttöalueille (merkityksessä mikä tahansa lainkäyttöalue, jonka lakisääteinen yhtiöveroaste alittaa EU:n matalimman lakisääteisen yhtiöveroasteen, joka on 9 %), saattavat edelleenkin kokonaan välttyä verotukselta, kunnes Maltassa on käytössä lähdevero tai vastaavia suojatoimenpiteitä, joilla varmistetaan tällaisten maksujen asianmukainen verotus. Lisäksi Maltasta johdettujen, muualla kotipaikkaansa pitävien yritysten kohtelu aiheuttaa edelleen kaksinkertaisen verottamatta jäämisen riskin sekä yritysten että yksityishenkilöiden osalta.

               (24)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (25)Malta on jäljessä pyrkimyksissä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite vähentää taakanjakoasetuksen soveltamisalaan kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, 19 prosentilla vuoden 2005 tasosta. Maltan sitoutuminen ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä edellyttää sekä kotitalouksilta, yrityksiltä että viranomaista pitkäjänteistä investoimista. Koska EU:n tiukennetuissa ilmastotavoitteissa keskitytään edullisempaan, turvallisempaan ja kestävämpään energiaan, Maltan on lisättävä aurinko- ja tuulivoimapotentiaalinsa hyödyntämistä, kelluva merituulivoimateknologia mukaan luettuna, sillä uusiutuvien energialähteiden osuus sen energiapaletista on vain 8 prosenttia. Malta on erittäin riippuvainen öljystä (48 %) ja maakaasusta (44 %). Vuonna 2020 Maltan sähköstä 86 prosenttia tuotettiin maakaasulla. Vaikka Malta ei tuo kaasua tai öljyä Venäjältä
                  20
               , energian hintojen nopea nousu on alkanut vaikuttaa siihen. Malta aikoo parantaa energian toimitusvarmuutta rakentamalla toisen sähköyhdysjohdon. Riippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista edellyttäisi myös sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamista sekä investointeja sähkön varastointiin, jotta energiatoimitukset olisivat vakaita, joustavia ja nopeasti reagoivia. Energian kysyntää auttaisi vähentämään toimien kohdentaminen rakennusten, erityisesti asuinrakennusten, energiatehokkuuteen muun muassa ottamalla käyttöön lämpöpumppuja ja muita vihreitä ratkaisuja. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Malta olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. Lisäksi tieliikenteen päästöt kasvavat tasaisesti, ja se on suurin päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Liikenneruuhkien vähentäminen edellyttäisi julkisen liikenteen parantamista, älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa sekä investointeja ympäristöystävällisen liikenteen infrastruktuuriin (kuten jalkakäytäviin ja pyöräkaistoihin) turvallisena vaihtoehtona yksityisautoilulle.

               (26)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Malta voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi Malta voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (27)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               (28)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Maltan osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 3.

               SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

               2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 5 päivänä lokakuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.toteuttaa toimia, joilla puututaan tehokkaasti verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua, muun muassa varmistamalla, että ulkomaille maksettavia korkoja, rojalteja ja osinkoja verotetaan riittävästi, ja muuttamalla muualla kotipaikkaansa pitäviin yrityksiin sovellettavia sääntöjä;

               4.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, edistämällä ja mahdollistamalla investointeja tuuli- ja aurinkoenergiaan, mukaan lukien kelluva merituulivoimateknologia, parantamalla edelleen Maltan sähkönsiirto- ja jakeluverkkoja ja luomalla kannustimia sähkön varastointiin, jotta energiatoimitukset olisivat vakaita, joustavia ja nopeasti reagoivia; vähentää energian kysyntää parantamalla energiatehokkuutta erityisesti asuinrakennuksissa; vähentää tieliikenteen päästöjä puuttumalla liikenteen ruuhkautumiseen julkisen liikenteen palvelujen laatua parantamalla, älykkäillä liikennejärjestelmillä ja investoimalla ympäristöystävällisen liikenteen infrastruktuuriin.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta, EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1.

                     (5)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta, Bryssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, Bryssel 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

                     (8)

                        Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla.

                     (9)

                        Komission tiedonanto neuvostolle Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023, Bryssel 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 5 päivänä lokakuuta 2021, Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

                     (13)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (14)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Maltan vuoden 2021 vakausohjelmasta, EUVL C 304, 29.7.2021, s. 83.

                     (15)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (16)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (17)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (18)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (19)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä. EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Maltan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2022
            COM(2022) 622 final

            Suositus
            NEUVOSTON SUOSITUS
            Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Suositus

               NEUVOSTON SUOSITUS

               Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

               ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97
                  1
                ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

               ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

               ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

               ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2415, jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitettiin XX päivänä kesäkuuta 2022 asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (2)Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon Portossa toukokuussa 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa vahvistettu yhteinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu
                  2
               . Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi sen 14 päivänä maaliskuuta 2022.

               (3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu, joka alkoi jo vuonna 2021, vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Puolalle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

               (4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

               (5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020
                  3
               . Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa
                  4
               , että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

               (6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun
                  5
               . Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen
                  6
                juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

               (7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia.
                  7
                Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

               (8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

               (9)Puola toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Puolan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

               (10)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Puolaa koskevan vuoden 2022 maaraportin
                  8
               . Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Puolan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

               (11)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Puolan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022, ja se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

               (12)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Puola toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Puolan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 1,9 prosenttiin vuonna 2021. Puolan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,5 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Puolan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 53,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

               (13)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,8 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on heikompaa eli 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaatio arvioidaan korkeammaksi, minkä odotetaan vaikuttavan yksityiseen kulutukseen ja investointeihin, kun taas nettoviennin vaikutus arvioidaan pienemmäksi. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 3,7 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvistä suurista kustannuksista, korkeisiin energian hintoihin liittyvistä toimenpiteistä ja merkittävästä verouudistuksesta (Polski Ład/Polish Deal). Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 51,5 prosenttiin vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission mukaan alijäämä on vuonna 2022 pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoidaan, mikä johtuu pääasiassa siitä, että nimellinen BKT on ennustettu suuremmaksi. Vuoden 2023 alijäämää koskeva komission arvio on suurempi kuin lähentymisohjelmassa, mikä johtuu pääasiassa pienemmistä tuloista ja Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvien kustannusten oletetusta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 50,8 prosenttia vuonna 2022 ja 49,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu siitä, että inflaatio arvioidaan korkeammaksi, ja erilaisista virta-varanto-korjauserää koskevista oletuksista vuonna 2023.

               Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 3,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Puolan talouden potentiaalista kasvua.

               (14)Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain vuonna 2023.
                  9
                Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä ja sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, kuten kautta linjan tehtäviä arvonlisäveron/valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,6 prosenttia vuonna 2022 ja 0,8 prosenttia vuonna 2023.
                  10

               (15)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Puola
                  11
                varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

               (16)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 elvyttävä eli –3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti
                  12
               . Puola aikoo tukea elpymistä hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna.
                  13
                Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022.
                  14
                Sen vuoksi Puola suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (1,0 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,6 % suhteessa BKT:hen). Uuden lastenhoitoavustuksen (ns. perheenhoitopääoma) odotetaan niin ikään lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua (0,1 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella Puolan verouudistukseen liittyvän henkilökohtaisten tuloverojen keventämisen (0,7 % suhteessa BKT:hen) ja yhteisöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen.

               (17)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.
                  15
                Puolan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuodesta 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023.
                  16
                Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen).

               (18)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 51,0 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 49,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

               (19)Kun meneillään oleva talousarviojärjestelmän uudistus on saatu päätökseen, sen odotetaan parantavan varainkäytön tehokkuutta, kun talousarviomenettelyn pitkäaikaiset heikkoudet on korjattu. Ongelmana ovat olleet muun muassa monimutkaiset ja vanhentuneet talousarvioluokitukset, puutteet tietojen kirjaamisessa, kunnollisen keskipitkän aikavälin suunnittelun puute ja se, että menojen uudelleenarvioinneilla ei ole suoraa vipuvaikutusta talousarviomenettelyyn. Puolan julkiseen talouteen odotetaan kohdistuvan paineita lisätä menoja pitkällä aikavälillä, etenkin väestön ikääntymisen vuoksi. Nämä tekijät lisäävät tarvetta ottaa käyttöön uusia välineitä menojen hallinnoinnin vahvistamiseksi, kuten vaikuttavuuden ja tehokkuuden säännöllinen arviointi. Pandemian aikana suurin osa covid-19-toimenpiteisiin liittyvistä menoista kanavoitiin kuitenkin kehityspankin hallinnoiman erillisen rahaston ja talousarvion ulkopuolisen rahoitusvälineen kautta. Vaikka tämä antoi viranomaisille enemmän joustovaraa kriisiin liittyvien menojen hallinnoinnissa ja mahdollisti sen, ettei perustuslaissa määrättyä valtionvelkatasoa rikottu, se myös rajoitti menojen parlamentaarista valvontaa ja kansalaisten mahdollisuutta saada oikea-aikaista tietoa julkisista menoista.

               (20)Puola on yksi EU:n nopeimmin ikääntyvistä maista, ja pitkällä aikavälillä väestökehitys vaikuttaa eläkejärjestelmään. Nykyinen maksuperusteinen eläkejärjestelmä on taloudellisesti tasapainoinen, mutta siinä ei oteta huomioon tulevien etuuksien riittävyyttä. Alhaisen todellisen eläkkeellesiirtymisiän, elinajanodotteen nousun ja järjestelmän eräiden muiden ominaisuuksien vuoksi tulevien eläke-etuuksien odotetaan kuitenkin pienenevän voimakkaasti suhteessa loppupalkkaan. Tämä tarkoittaisi sitä, että suuri osa eläkeläisistä olisi köyhyysvaarassa. Komission analyysin mukaan jo etuuksien säilyttäminen nykyisellä tasolla edellyttää, että Puolan olisi osoitettava eläkejärjestelmään lisävaroja 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Puolan eläkejärjestelmän suurimmat haasteet liittyvät alhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään ja eräiden erityisryhmien eläkejärjestelyihin (mm. viljelijät, virkapukuinen henkilöstö), jotka ovat kalliita ja suosivat niiden jäseniä yleiseen järjestelmään verrattuna.

               (21)Puola toimitti 15 päivänä joulukuuta 2021 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat
                  17
               . Puolan on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri. Samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

               (22)Puolan työttömyysaste on saavuttamassa kaikkien aikojen alhaisimman tason, mutta joidenkin ryhmien osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Alle kolmivuotiaiden lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen on edelleen EU-maiden alhaisimpia, ja lastenhoitopalvelujen rajallinen saatavuus estää naisia pääsemästä työmarkkinoille. Lisäksi pitkäaikaishoidon tuen puute ja alhaisempi eläkeikä johtavat työvoiman siirtymiseen pois työmarkkinoilta. Työmarkkinaerot vaikuttavat myös vammaisiin, ikääntyneisiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, joiden työllisyysaste on EU:n keskiarvon alapuolella. Vaikka epätyypillisten työsopimusten määrä on viime vuosina jatkuvasti vähentynyt, määräaikaiset työsopimukset ja itsenäinen ammatinharjoittaminen, johon liittyvät sosiaaliturvamaksut ovat alhaiset, vaikuttavat edelleen nuoriin ja matalan osaamistason työntekijöihin, mikä lisää heidän tulevien eläkkeidensä riittämättömyyden riskiä.

               (23)Puolan koulutusjärjestelmällä on edelleen laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Pandemia on pahentanut näitä haasteita, kun etäopiskelujaksot ovat pitkittyneet. Digitaalisissa taidoissa on puutteita niin opettajilla ja oppilailla kuin koko väestölläkin. Lisäksi kouluilla ja lapsiperheillä ei myöskään ole riittävästi tieto- ja viestintätekniikan laitteita ja yhteyksiä. Opettajien saaman peruskoulutuksen laatu on riittämätön. Myös opettajien palkat ovat OECD:n mittapuulla suhteellisen alhaiset. Tämä heikentää opettajan ammatin taloudellista houkuttelevuutta ja yhdessä puutteellisten urakehitysmahdollisuuksien kanssa pahentaa merkittävää henkilöstöpulaa. Ukrainasta pakenevien ihmisten suuri määrä edellyttää huomattavaa panostusta asianmukaisten toimien toteuttamiseen koulutuksen alalla. Osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomattava epäsuhta johtaa työvoimapulaan, kuten työnantajien vaikeudet avoimien työpaikkojen täyttämisessä osoittavat.

               (24)Terveydenhuollon kokonaismenot ovat alhaiset, vain 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo vuonna 2019 oli 9,9 prosenttia. Puolan terveydenhuoltojärjestelmä on liian riippuvainen sairaaloista, jotka kärsivät heikkenevästä taloudellisesta tilanteesta, laadunarvioinnin puutteesta ja hallintoon liittyvistä heikkouksista. Perusterveydenhuoltoa ja avohoitoa ei käytetä riittävästi. Terveydenhuoltoalan ammattien vähäinen houkuttelevuus pahentaa henkilöstöpulaa. Lääkäreiden ja sairaanhoitajien määrä on EU:n jäsenvaltioiden alhaisimpia (edellisiä 2,4 ja jälkimmäisiä 5,1 tuhatta asukasta kohti). Perusterveydenhuoltojärjestelmässä on liian vähän henkilöstöä ja sen palvelut ovat ylikuormitettuja. Sen potentiaalia ei hyödynnetä, mikä johtaa ylikuormitukseen erikoissairaanhoidossa. Sähköiset terveydenhuoltopalvelut auttavat vastaamaan joihinkin terveydenhuoltojärjestelmän haasteisiin, mutta niiden kehitys on toistaiseksi ollut rajallista.

               (25)Merkittävässä osassa sosiaalimenoja ei oteta huomioon eri tulotasoja, joten etuuksien kohdentamista olisi varaa parantaa. Jotkin sosiaalimenot eivät ole kohdennettuja eivätkä ne perustu tarveharkintaan, esimerkkinä eläkkeensaajille vuosittain maksettava kertaluonteinen lisäetuus. Toisaalta yksityisoikeudellisten sopimusten nojalla työskentelevien oikeutta sosiaalietuuksiin on rajoitettu, minkä vuoksi tämä ryhmä on muita heikommassa asemassa. Vaikka köyhyysvaarassa olevan väestön osuus on pienentynyt jatkuvasti, vuosien 2016 ja 2020 välisenä aikana 21 prosentista 17 prosenttiin, tähän liittyy edelleen haasteita. Erityisesti joidenkin ikääntyneiden köyhyysriski lisääntyy. Tämä koskee etenkin naisia, koska heidän lyhemmät työuransa johtavat pienempiin eläke-etuuksiin. Etuuksien parempi kohdentaminen, esimerkiksi soveltamalla yleisemmin tarveharkintaa, johtaisi julkisten varojen tehokkaampaan käyttöön köyhyyden torjunnassa ja eniten apua tarvitsevien tukemisessa.

               (26)Puola tukeutuu yhä suuremmassa määrin tieteeseen ja innovointiin turvatakseen pitkän aikavälin kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn. Vaikka edistystä on tapahtunut jonkin verran, Puola on jäänyt jälkeen innovaatiotuotosten osalta. T&K-menojen kokonaismäärä on alhainen, 1,39 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yritysten T&K-menot (0,87 prosenttia vuonna 2020) ovat edelleen selvästi alle EU:n keskiarvon, ja innovatiivisten yritysten osuus on yhteisön innovaatiotutkimuksen mukaan edelleen vähäinen. Puola on vuoden 2021 Euroopan innovaatioiden tulostaulussa neljänneksi viimeinen ja kuuluu luokittelussa viimeiseen ryhmään ”kehittyvät innovoijat”. Tutkimustuen lisääntyvä hajanaisuus heikentää tiede- ja yritysmaailman yhteistyötä ja muodostaa merkittävän esteen innovoinnin vahvistamiselle. Lisäksi heikko johtaminen ja vähäinen teknologian omaksuminen yrityksissä kasvattavat huomattavia tuottavuuseroja pk-yritysten ja suurten yritysten välillä, mikä rajoittaa innovointia ja tuottavuuden kasvua.

               (27)Puola on jäänyt jälkeen digitalisaatiossa. Erityisesti digitaalisten taitojen heikko taso heikentää yritysten kykyä investoida kehittyneisiin digitaalisiin ratkaisuihin ja nousta arvoketjussa, minkä lisäksi se pahentaa työvoimapulaa ja osaamisvajetta. Digitaalisen infrastruktuurin osalta on todettava, että vaikka kiinteän laajakaistan käyttöönotto on lisääntymässä, 5G-verkon kehittämiseen liittyy edelleen suuria haasteita. Vuonna 2021 vain 34 prosentilla kotitalouksista oli käytössään 5G-teknologiaa, kun EU:n keskiarvo on 65 prosenttia. 5G-valmius ei myöskään etene, koska 5G:n käyttöönottoa varten tarvittavia yksinoikeudettomia radiotaajuuksia ei ole vielä jaettu. Lisäämällä digitaaliteknologian käyttöä julkishallinnossa voitaisiin myös parantaa julkisten palvelujen tarjontaa ja auttaa vähentämään tarpeetonta sääntely- ja hallintorasitusta.

               (28)Vakaa ja ennakoitavissa oleva liiketoimintaympäristö ja suotuisa investointiympäristö ovat tärkeitä sekä pandemian jälkeisessä talouden elpymisessä että kestävän talouskasvun turvaamisessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Oikeuslaitoksen riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat niin ikään elpymisen olennaisia osatekijöitä. Oikeusvaltioperiaate on Puolassa heikentynyt ja oikeuslaitoksen riippumattomuus aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, mistä ovat osoituksena useat Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2021 Puolaa vastaan rikkomusmenettelyn sen jälkeen kun Puolan perustuslakituomioistuin oli antanut tuomiot, joissa kyseenalaistettiin muun muassa EU:n oikeuden ensisijaisuus ja vaarannettiin näin Puolan ja unionin oikeusjärjestysten toiminta.

               (29)Moitteeton ja vakaa sääntely-ympäristö on kestävän talouskasvun ja yksityisten investointien perusta. Arvaamaton ja raskas sääntely-ympäristö heikentää kuitenkin edelleen investointi-ilmapiiriä. Toistuvat muutokset keskeisiin lakeihin lisäävät epävarmuutta ja säännösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvia kustannuksia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että sidosryhmiä ei kuulla riittävästi lainsäädäntöprosessin aikana. Yksityiset investoinnit suhteessa BKT:hen ovat vähentyneet vuodesta 2016 ja olivat vuonna 2020 vain 18,5 prosenttia eli selvästi alle EU:n ja alueen muiden vastaavien maiden keskiarvon. Tämä voi edelleen rajoittaa tuottavuuden kasvua ja heikentää Puolan kykyä ylläpitää talouskasvua pitkällä aikavälillä, etenkin kun otetaan huomioon, että yksikkötyökustannusten nousu heikentää kustannuskilpailukykyä.

               (30)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

               (31)Puolan energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista, jotka vuonna 2020 kattoivat 86 prosenttia sen energiahuollosta. Pelkästään hiilen osuus siitä oli 40 prosenttia. Maakaasun osuus energiapaletista on 17 prosenttia, kun taas öljyn osuus on 28,9 prosenttia, ja se on viime vuosina kasvanut. Puolan vähähiilistäminen on ollut hidasta. Puolan talouden kokonaispäästöt vähenivät vuoteen 2020 mennessä vain 8 prosenttia vuoteen 2005 verrattuna.
                  18
                Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti on 54 prosenttia EU:n keskiarvoa suurempi. Tarkistettu, kunnianhimoisempi energiapolitiikka ja kohdennetut toimet päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla ovat tarpeen, jotta päästöjen vähentämistä voitaisiin edistää kaikkialla taloudessa. Vaikka Puola tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan hiilestä, sen riippuvuus Venäjästä – laskettuna Venäjältä tuodun hiilen osuutena hiilen kokonaistuonnista – on kasvanut 74 prosenttiin vuonna 2020, kun EU:n keskiarvo on 54 prosenttia. Öljyn osalta Puola on lähes kokonaan riippuvainen ulkomaisista toimittajista, ja Venäjältä tulevan tuonnin osuus ulkomaisista toimituksista on 72 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 26 prosenttia. Maakaasun osalta Puolan riippuvuus Venäjältä tuotavasta maakaasusta on 55 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 44 prosenttia.
                  19
                Puolan sisällä ja sen naapurimaiden kanssa käynnissä olevien ja suunniteltujen infrastruktuurihankkeiden (mukaan lukien Liettuan kanssa 1 päivänä toukokuuta 2022 käyttöön otettu GIPL-yhdysjohto) odotetaan korvaavan merkittävästi Puolan riippuvuutta venäläisestä kaasusta, jos niihin liittyy toimitussopimuksia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta voidaan välttää hiililukkiutumat ja hukkainvestoinnit ja mahdollistaa pitkän aikavälin kestävyys muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Puolan pitkän aikavälin kaasuntoimitussopimus venäläisen Gazpromin kanssa päättyy vuoden 2022 lopussa, eikä Puola suunnittele sen uusimista. Gazpromin huhtikuussa 2022 toteuttaman kaasuntoimitusten keskeyttämisen suoraa vaikutusta Puolan energiaturvallisuuteen lieventää merkittävästi se, että Puolalla on käytössään vaihtoehtoisia toimittajia sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Kaasuntoimitusten keskeyttäminen edellyttää kuitenkin käynnissä olevien ja suunniteltujen monipuolistamishankkeiden nopeuttamista sekä muiden toimien koordinoinnin lisäämistä EU:n kanssa.

               (32)Uuden uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin nopeampi käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta Puola voi vähentää riippuvuuttaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetetut uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet eivät ole riittävän kunnianhimoisia. On kuitenkin olemassa merkittäviä sääntelyyn ja menettelyihin liittyviä sekä hallinnollisia esteitä, jotka rajoittavat uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin käyttöönottoa ja hidastavat uusiutuvien energialähteiden liittämistä verkkoon. Näitä ovat muun muassa energiaosuuskuntia koskevat rajoittavat säännöt, maatuulivoiman kehittämistä koskevat rajoittavat säännöt ja pitkälliset lupamenettelyt, monimutkaiset ja epävakaat verosäännökset sekä pitkäkestoiset verkkoliitäntämenettelyt. Infrastruktuurin esteet, kuten riittämätön jakeluverkkokapasiteetti, hidastavat niin ikään uusiutuvien energialähteiden integrointia, ja niihin olisi puututtava asianmukaisin kannustimin. REPowerEU-tiedonannossa todetaan myös, että kestävän biometaanin tuotannon lisääminen auttaa osaltaan vähentämään EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista. Puolalla on tässä yhteydessä mahdollisuus hyödyntää sovellettavien kestävyyskriteerien mukaisen biometaanin käyttämätöntä potentiaalia laatimalla strategia kestävien biometaanimarkkinoiden luomiseksi ja tekemällä konkreettisia ehdotuksia sen rakenteesta. Kestävää biometaania voidaan käyttää erityisesti lämmön ja sähkön sekä uusiutuvan vedyn yhteistuotannossa, mistä voisi olla apua sellaisilla aloilla, joiden vähähiilistäminen on vaikeaa. Puolan kansallinen kunnostusohjelma on merkittävä aloite, jonka tavoitteena on korvata ilmaa pilaavat lämmityskattilat ja parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Sitä voitaisiin kuitenkin edelleen virtaviivaistaa ja kohdentaa se paremmin pienituloisiin kotitalouksiin ja heikoimmin suoriutuviin rakennuksiin. Lisäksi lämmönlähteiden korvaamiseen tarkoitettuja tukia voitaisiin suunnitella paremmin, jotta voitaisiin välttää lukkiutumisvaikutukset ja tarjota vahvempia kannustimia pitkälle meneviin perusparannuksiin ja lämpöpumppujen käyttöönottoon perusparannusaaltoa koskevan strategian ja REPowerEU-tiedonannon tavoitteiden mukaisesti. Energiatehokkuusparannuksiin liittyvä merkittävä kustannussäästöpotentiaali mahdollistaa takaisinmaksettavien rahoitusvälineiden käytön, ja niitä voitaisiin käyttää sekä asuntojen että julkisten ja liikerakennusten peruskorjausasteen nostamiseen. Tämä parantaisi edelleen ilmanlaatua, nopeuttaisi energiansäästöä ja vähentäisi fossiilisten polttoaineiden kysyntää lämmityksessä. Puolan olisi oltava kunnianhimoisempi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevissa tavoitteissaan, jotta se olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

               (33)Liikenne on energiantuotannon jälkeen toiseksi saastuttavin sektori, ja sen osuus öljyn kokonaiskulutuksesta on noin 70 prosenttia. Tieliikenteen osuus sektorin päästöistä on suurin. Siksi on ratkaisevan tärkeää nopeuttaa toimia liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Kannustimet kollektiivisille, vähähiilisille ja aktiivisille liikennemuodoille edistäisivät tämän tavoitteen saavuttamista. Lisäämällä julkisen liikenteen houkuttelevuutta, myös maaseutualueilla, ja parantamalla esikaupunkien yhteyksiä keskustoihin voitaisiin vähentää ilman pilaantumista, vähentää syrjäytymistä ja parantaa elämänlaatua. Päästöttömien ajoneuvojen osuus ensirekisteröidyistä henkilöautoista oli 0,8 prosenttia vuonna 2020, eli selvästi alle EU:n keskiarvon, joka on 5,3 prosenttia. Olisi harkittava lisätukea sähköautojen hankinnan helpottamiseksi ja merkittäviä investointeja latausinfrastruktuuriin.

               (34)Puolan kansallisen energiastrategian tavoitteita on tarkistettava ylöspäin vuoteen 2030 ulottuvan EU:n ilmastotavoitteen mukaisesti. Vahva, vakaa ja ajantasainen strateginen kehys on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan ohjata ja kannustaa julkisia ja yksityisiä investointeja vihreään siirtymään. Puolan olisi harkittava tätä tavoitetason nostamista varmuuden tarjoamiseksi sijoittajille ja liiketoimintaympäristön ennustettavuuden lisäämiseksi samalla kun se nopeuttaa energiakäännettään REPowerEU-tiedonannon mukaisesti.

               (35)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Puola voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Puola voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

               (36)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto
                  20
                ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

               SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

               1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa julkisen varainkäytön tehokkuutta muun muassa jatkamalla talousarviomenettelyn uudistamista; varmistaa tulevien eläke-etuuksien riittävyyden ja eläkejärjestelmän kestävyyden toteuttamalla toimenpiteitä, joilla nostetaan todellista eläkkeellesiirtymisikää, ja uudistamalla etuuskohteluun perustuvat eläkejärjestelyt;

               2.saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

               3.lisää työmarkkinoille osallistumista muun muassa parantamalla lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta ja poistaa pysyvämpien työsuhteiden jäljellä olevat esteet; edistää laadukasta koulutusta ja työmarkkinoiden kannalta merkityksellisiä taitoja erityisesti aikuiskoulutuksen avulla ja digitaalista osaamista kehittämällä; parantaa sosiaalietuuksien kohdentamista ja varmistaa, että etuudet ovat niitä tarvitsevien saatavilla;

               4.parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä, saatavuutta ja tuloksellisuutta muun muassa tarjoamalla riittävät resurssit hoitopyramidin kääntämiseksi ja nopeuttamalla sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottoa; vahvistaa talouden innovointikykyä muun muassa tukemalla tutkimuslaitoksia ja niiden tiiviimpää yhteistyötä yritysten kanssa; lisää yritysten ja julkishallinnon digitalisaatiota muun muassa kehittämällä infrastruktuuria;

               5.parantaa investointiympäristöä, erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen riippumattomuuden; varmistaa julkisten kuulemisten vaikuttavuuden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen päätöksentekoprosessiin;

               6.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista poistamalla sääntelyyn ja infrastruktuuriin liittyviä sekä hallinnollisia esteitä, jotta voidaan nopeuttaa lupien myöntämistä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa; uudistaa rakennusten peruskorjauspolitiikkoja ja tukijärjestelmiä, joilla kannustetaan energiatehokkuuden parantamiseen, edistää energiansäästöä ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä luopumista lämmityksessä sekä nopeuttaa lämpöpumppujen käyttöönottoa; nopeuttaa siirtymistä julkiseen liikenteeseen ja aktiiviseen liikkuvuuteen ja edistää sähköajoneuvojen nopeampaa käyttöönottoa tarjoamalla kannustimia ja investoimalla latausinfrastruktuuriin; parantaa vihreän siirtymän pitkän ja keskipitkän aikavälin strategista suunnittelua päivittämällä kansallisia energiapolitiikkoja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja REPowerEU-tiedonannon mukaisesti, jotta voidaan tarjota varmuutta liike-elämälle ja käyttää rahoitusta tuloksellisesti energiaan tehtävien investointien nopeuttamiseksi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (3)

                        Komission tiedonanto neuvostolle vakaus- ja kasvusopimuksen
                     yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista, Bryssel 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komission tiedonanto neuvostolle ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, Bryssel 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (5)

                        Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

                     (6)

                        Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla.

                     (7)

                        Komission tiedonanto neuvostolle: Finanssipoliittinen ohjaus vuodeksi 2023, Bryssel 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

                     (10)

                        Ukrainasta EU:hun pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission Yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

                     (11)

                        Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 98).

                     (12)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (13)

                        Nämä ovat komission ennusteita. Komissio ei ole vielä arvioinut Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaa.

                     (14)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien siirrot Puolan kehityspankille (BGK).

                     (15)

                        Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

                     (16)

                        Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

                     (17)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä. EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

                     (18)

                        Kertomus EU:n ilmastotoimista 2021.

                     (19)

                        Eurostat (2020), Venäjältä peräisin olevan tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Puolan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

                     (20)

                        Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.