title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Irlannin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/27

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Irlannin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/07)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Irlanti kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Irlannin olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Irlantia koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Irlannin makrotaloudessa on epätasapainoja. Sen haavoittuvuustekijöitä ovat erityisesti suuri julkinen ja yksityinen velka ja ulkomainen nettovelka. Parannukset ovat kuitenkin olleet merkittäviä. Viime vuosien vahva tuottavuuden kasvu on parantanut kilpailukykyä ja johtanut ylijäämäiseen vaihtotaseeseen. Tässä tilanteessa suuri ulkomainen nettovelka on pienentynyt nopeasti. Vahva talouskasvu tukee edelleen yksityisen velan vähentämistä. Yksityisen velan määrä on silti suuri, vaikkakin yritysten velkoja arvioitaessa on otettava huomioon monikansallisten yritysten vahva vaikutus. Kotitalouksien velkamäärä näyttää olevan pitkälti talouden perustekijöiden mukainen. Julkisen velan ennustetaan vähenevän edelleen, ja alijäämäinen julkistalous lähestyy tasapainoa. Asuntojen hinnat nousevat nopeasti, tosin todennäköisesti aliarvostetulta lähtötasolta, ja kotitalouksien varallisuuden määrä kasvaa. Pankkien pääomapohja on jälleen vahva, ja niiden kannattavuus paranee vähitellen. Vaikka järjestämättömien lainojen määrä on edelleen suuri, se pienenee edelleen. Politiikkatoimet, joilla näihin haavoittuvuuksiin on puututtu, on toteutettu, mutta jotkin toimenpiteet tuottavat odotettuja tuloksia vasta myöhemmin.

                  (4)

                  Irlanti toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 18 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Irlantiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Vuoden 2018 vakausohjelmassaan hallitus odottaa, että julkisen talouden alijäämä supistuu hieman ja on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Tämän jälkeen alijäämä supistuu asteittain niin, että vuonna 2021 julkinen talous on 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen odotetaan saavutettavan vuodesta 2019 alkaen. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan supistuvan 66 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja edelleen 58,7 prosenttiin vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2019 eteenpäin, ei kuitenkaan ole vielä riittävästi täsmennetty.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Irlannille sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 2,4 prosenttia vuonna 2018, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan neuvosto totesi, että olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Irlannin julkisen talouden kestävyyden. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että suositetusta julkisen talouden sopeutuksesta poiketaan jonkin verran sekä vuonna 2018 että vuosina 2017 ja 2018 yhdessä tarkasteltuina.

                  (8)

                  Irlannin pitäisi vuonna 2019 saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) 5,3 prosentin (7) nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jonka perusteella vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Irlannin ennustetaan vuonna 2018 noudattavan väliaikaista velkasääntöä ja vuonna 2019 velkasääntöä. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Irlannin on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2018, ja arvioi Irlannin noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia vuonna 2019. Kun otetaan huomioon Irlannin BKT:ta ja kotimaista tuotantoa koskevien mittausten välinen ero ja niiden vaikutus velkasuhteeseen sekä Irlannin tämänhetkinen suhdannetilanne ja kasvaneet ulkoiset riskit, olisi järkevää käyttää mahdollisia satunnaistuloja julkisen talouden velkasuhteen pienentämiseksi edelleen.

                  (9)

                  Julkisen talouden tila on parantunut entisestään tuotannon vahvan kasvun ansiosta, mutta tulojen epävakauteen liittyy vielä riskejä. Tulojen olisi oltava kestävämmällä pohjalla suhdannevaihteluiden ja häiriötilanteiden varalta. Verotukien soveltamisalan ja lukumäärän rajoittaminen sekä veropohjan laajentaminen tekisivät tuloista vakaampia talouden epävakauden varalta. Eräät hiljattain toteutetut verotoimenpiteet ovat kuitenkin keskittyneet veronkevennyksiin ja verohelpotuksiin, ja näyttää siltä, että ne ovat lisänneet edelleen erittäin myötäsyklisten tulonlähteiden käyttöä. Lisäksi Irlannin on vielä mahdollista parantaa tapaa, jolla sen verojärjestelmä voi tukea ympäristötavoitteita.

                  (10)

                  Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, veronmaksajien aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia unionin lainsäädännön täydentämiseksi. Rojalti- ja osinkomaksujen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät Irlannin verosääntöjä. Koska Irlantiin sijoittautuneiden yritysten unionin ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on unionissa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suorittamiin rojalti- ja osinkomaksuihin sovelletaan lähdeveroa rajoitetusti, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Lisäksi yritykset voivat käyttää tiettyjä Irlannin ja eräiden muiden maiden kahdenvälisten verosopimusten määräyksiä välttääkseen uuden, Irlannissa vuonna 2015 käyttöönotetun verotuksellista kotipaikkaa koskevan säännön soveltamisen. Asiaa on syytä analysoida tarkemmin. Tulokset kuulemisesta, jonka Irlanti järjesti yhtiöverolain riippumattoman arvioinnin jälkeen, ovat merkityksellisiä ilmoitettujen verouudistusten suunnittelussa. Komissio ottaa huomioon viimeaikaiset myönteiset toimet (ts. toimet, joilla puututaan aggressiiviseen verosuunnitteluun kotimaassa ja mahdolliset suojatoimenpiteet luetteloon sisällytettyjä yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita vastaan), joista on ilmoitettu tai jotka on hyväksytty. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

                  (11)

                  Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu edelleen ikääntymisen kustannuksiin liittyviä riskejä. Irlannissa on otettu käyttöön joitakin merkittäviä tehokkuutta parantavia toimenpiteitä, kuten kustannussäästöjä koskeva sopimus lääketeollisuuden kanssa, taloushallintojärjestelmä ja toimintoperusteinen rahoitus. Lisäksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, joilla parannetaan perusterveydenhuollon saatavuutta. Irlannin terveydenhuoltojärjestelmä on kuitenkin kallis ja siihen kohdistuu monia haasteita, joita pahentaa väestön nopea ikääntyminen. Lisäksi perusterveydenhuolto ja lähiterveyspalvelut eivät vielä pysty helpottamaan sairaalahoidon kapasiteettiin ja kustannuksiin kohdistuvia kasvavia paineita. Suunniteltua siirtymää kohti yleistä terveydenhuoltoa on tuettava monivuotisella talousarviosuunnittelulla ja menojen paremmalla valvonnalla. Lisäksi siinä on otettava huomioon terveydenhuoltoalan vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevan menojen uudelleenarvioinnin tulokset. Lisäksi olisi harkittava perusterveydenhuollon aseman vahvistamista, sillä se toimii eräänlaisena portinvartijana Irlannin ylikuormitetuille sairaaloille. Monista julkisten eläkemenojen hillitsemiseksi toteutetuista uudistuksista huolimatta eläkejärjestelmän kokonaisalijäämän odotetaan kasvavan huomattavasti pitkällä aikavälillä. Eläkeuudistusta koskevan etenemissuunnitelman oikea-aikainen täytäntöönpano on keskeisen tärkeää pyrittäessä vahvistamaan Irlannin eläkejärjestelmän taloudellista kestävyyttä.

                  (12)

                  Talouskriisiä seuranneina vuosina tehtyjen investointien vähäisyys on heikentänyt asianmukaisen infrastruktuurin saatavuutta liikenteen, puhtaan energian, vesihuollon, asumisen ja televiestinnän alalla. Jatkuva tarjonnan vähäisyys yhdessä kysynnän kasvun kanssa kiihdyttää kiinteistöjen hintojen nousua edelleen. Vaikka näyttää siltä, että hinnat eivät olleet yliarvostettuja vuonna 2016, kohtuuhintaisten asuntojen puute on ongelma. Jos tähän ei puututa, asuntojen tarjontaa rajoittavat tekijät voivat edistää epätasapainojen syntymistä. Kehittynyt infrastruktuuri on yhdessä maankäytön suunnittelun kanssa ratkaiseva tekijä, joka mahdollistaa asianmukaisen asuntotarjonnan, yksityisten investointien lisääntymisen, tuottavuuden kasvun ja tasapainoisen alueellisen talouskehityksen. Lisäksi puhtaaseen energiaan, julkiseen liikenteeseen ja vesihuoltoon tehtävät infrastruktuuri-investoinnit samoin kuin uusiutuvan energian ja kiertotalouden alalla toteutettavat tehostetut toimet ovat olennaisen tärkeitä, jotta Irlanti voi siirtyä vähähiiliseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen. Kansallinen kehityssuunnitelma 2018–2027 ja kansallinen suunnittelukehys, jotka ovat osa Irlanti 2040 -strategiaa, ovat huomattavia askelia oikeaan suuntaan, kunhan niiden pohjalta ryhdytään toimiin ja ne pannaan täytäntöön tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

                  (13)

                  Irlanti ei voi nykyisten ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien avulla saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian ilmastotavoitteitaan. Siirtymisessä vähähiiliseen talouteen on edistytty vain vähän erityisesti sellaisilla keskeisillä aloilla kuin maatalous, tieliikenne ja asuntosektori. Tämän vuoksi on tärkeää, että Irlanti hyödyntää käytettävissä olevia joustoja noudattaakseen taakanjakopäätöstä, esimerkiksi ostamalla kiintiöitä muilta jäsenvaltioilta. Vuonna 2017 julkaistut kansalliset ennusteet korostavat tarvittavien lisätoimien laajuutta: taakanjakopäätöksen (jossa on jäsenvaltioita sitovat kasvihuonekaasupäästöjen vuositavoitteet vuosiksi 2013–2020) mukaisten päästöjen odotetaan nykyistä politiikkaa noudattaen kasvavan vuoteen 2025 asti ennen kuin ne vakiintuvat hieman vuoden 2005 päästötason alle. Irlanti hyväksyi äskettäin kansallisen ilmastonmuutoksen hillitsemissuunnitelman, jossa esitetään etenemissuunnitelma kohti vähähiilistä taloutta ja johdonmukainen kehys energia-alan haasteisiin vastaamiseksi. Suunnitelma tarjoaa nykyisessä muodossaan kuitenkin vain vähän uusia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviä toimenpiteitä. Kansalliseen suunnittelukehykseen sisältyy myös ilmasto-osio osoituksena siitä, että asianmukainen maankäytön suunnittelu on keskeinen tekijä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, kun otetaan huomioon, että Irlannin asutus on erittäin hajanaista ja että maassa on vain vähän suuria kaupunkialueita, jotka kaikki kärsivät vakavista ruuhkista ja julkisen liikenteen ongelmista. Lisäksi vuosien 2018–2027 kansallisella kehittämissuunnitelmalla ja sen tehokkaalla täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys vähähiiliseen talouteen siirtymisessä. Suunnitelmassa itse asiassa määritetään, missä määrin otetaan käyttöön lisäresursseja, jotta energiasektori voidaan saattaa hiilivapaaksi, uusiutuvia energialähteitä ottaa käyttöön sekä parantaa julkista liikennettä ja energiatehokkuutta.

                  (14)

                  Haasteena on edelleen varmistaa osallistava kasvu Irlannissa. Työttömyys laski 6,7 prosenttiin vuonna 2017, mutta tietyt ryhmät ovat edelleen suurelta osin työmarkkinoiden ulkopuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneitä. Sosiaaliturva- ja verojärjestelmillä pystytään tehokkaasti hillitsemään köyhyyttä ja eriarvoisuutta, ja Irlanti on toteuttanut toimia työnteon kannustimien lisäämiseksi vähentämällä työelämään palaamisesta seurauksena olevaa etuuksien ja lisäkorvausten lakkaamista. Irlannin jatkuvasti suuri köyhyys- ja syrjäytymisriski liittyy siihen, että hyvin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa asuvien osuus on unionin korkein ja lähes kaksinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna (18,2 prosenttia, kun unionin keskiarvo oli 10,5 prosenttia vuonna 2016). Tämä pätee varsinkin yksinhuoltajatalouksiin. Lähes kolme neljäsosaa työelämän ulkopuolella olevasta väestöstä ei osallistu aktivointitoimenpiteisiin. Sekä yleinen että lasten köyhyys- ja syrjäytymisriski pieneni hieman vuonna 2016, mutta se on edelleen unionin keskiarvoa korkeampi. Tämän vuoksi Irlannin on saatava työttömiä kotitalouksia koskevan toimintasuunnitelmansa täytäntöönpano päätökseen, muun muassa parantamalla yhdennettyä tukea niille ihmisille, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Sosiaaliseen asuntotarjontaan on edelleen kiinnitettävä huomiota, jotta kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja vastata suureen kysyntään.

                  (15)

                  Kohtuuhintaisten, kokoaikaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen saatavuus on edelleen ongelmallista. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) mukaan lastenhoitopalvelujen kustannukset (suhteessa palkkoihin) olivat Irlannissa vuonna 2015 unionin korkeimmat yksinhuoltajien osalta ja unionin toiseksi korkeimmat pariskuntien osalta. Lastenhoidon korkeat kustannukset voivat estää palkkatyön, erityisesti kun on kyse pienituloisista kotitalouksista, esimerkiksi yksinhuoltajatalouksista. Tällä on kielteinen vaikutus naisten työllisyysasteeseen, joka vuonna 2016 oli 65,4 prosenttia eli lähellä unionin keskiarvoa. Yhtenäistä kohtuuhintaista lastenhoitojärjestelmää koskevan lain käsittely parlamentissa lähenee päätöstään. On jo ilmiselvää, että täytäntöönpanossa on viiveitä. Lastenhoitopalvelujen laatua on edistetty myös aloitteilla, joiden tavoitteena on varmistaa henkilöstön pätevyys.

                  (16)

                  Matalan, keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden väliset erot työllisyysasteessa olivat unionin korkeimpia vuonna 2016, ja matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on 10 prosenttiyksikköä alempi kuin ennen talouskriisiä. Tämän seurauksena ja taloudellisen toiminnan muuttumisen vuoksi osaamisen kohtaanto-ongelmat ja osaamisvajeet käyvät yhä ilmeisemmiksi useilla aloilla. Tämä korostaa tarvetta nopeuttaa jatko- ja uudelleenkoulutusta koskevia politiikkoja ja toimenpiteitä. Irlannissa elinikäiseen oppimiseen osallistuvien määrä on erityisen vähäinen matalan osaamistason työntekijöiden keskuudessa, mikä saattaa heidät heikompaan asemaan, kun työvoiman kysynnässä tapahtuu muutoksia. Digitaaliset taidot ovat Irlannissa unionin heikoimpia, mikä on jyrkässä ristiriidassa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla korkeakoulututkinnon suorittaneiden suuren osuuden kanssa. Myös vammaisten työllisyysaste on Irlannissa unionin alhaisimpia.

                  (17)

                  Irlannin tuottavuuden kasvu on pääasiassa monikansallisten yritysten ansiota. Näiden yritysten ja alun perin irlantilaisten yritysten – jotka ovat etupäässä pieniä ja keskisuuria yrityksiä – välinen tuottavuusero kasvaa. Eräiden monikansallisten yritysten suuri kansainvälinen liikkuvuus ja tämänhetkiset epävarmuustekijät saattavat vaarantaa Irlannin talouden kestävyyden ja häiriönsietokyvyn pitkällä aikavälillä. Viimeaikaiset selvitykset osoittavat, että heijastusvaikutukset ja hyödyt, joita Irlannissa toimivat monikansalliset yritykset tuottavat irlantilaisten omistamille yrityksille tuottavuuden kasvun, innovoinnin ja viennin suorituskyvyn osalta, ovat rajallisia. Tutkimus- ja kehitystyötä tekevät irlantilaiset yritykset hyötyvät kuitenkin monikansallisten yritysten tuottamista heijastusvaikutuksista. Julkisen sektorin kannustimet T&K-työhön ja ammattitaitoisten työntekijöiden saatavuuden lisääminen Irlannin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä edistäisivät uusien teknologioiden levittämistä näissä yrityksissä. Lisäksi irlantilaisyritysten kilpailukyvyn varmistaminen edellyttää tiettyjen tuotantopanosten ja erityisesti oikeudellisten kustannusten kasvun rajoittamista, kuten Irlannin kansallinen kilpailukykyneuvosto on useasti todennut. Esteet oikeuspalvelujen markkinoilla muodostavat edelleen haasteen. Ne haittaavat kilpailua ja nostavat palvelujen käyttäjien kustannuksia. Ne vaikuttavat enimmäkseen pieniin yrityksiin, sillä ne kasvattavat oikeudenkäyntikuluja. Uuteen oikeudellisten palvelujen sääntelyä koskevaan lakiin liittyviä täytäntöönpanoasetuksia ei ole vielä hyväksytty. Lainsäädännön täytäntöönpanon edellyttämien julkisten kuulemisten järjestäminen on viivästynyt huomattavasti.

                  (18)

                  Vaikka Irlannin rahoitusala on kestävän elpymisen tiellä, vanhat ongelmat muodostavat yhä rajoitteita. Irlanti on edistynyt järjestämättömien lainojen vähentämisessä, mutta näiden lainojen suhde lainojen kokonaismäärään (11,2 prosenttia syyskuussa 2017) on yhä unionin korkeimpia. Ylivelkaantuminen, markkinoiden keskittyminen ja lisääntynyt epävarmuus joillakin vientialoilla heikentävät luottojen kysyntää pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, joissa se on edelleen vaimeaa. On erittäin tärkeää vähentää pitkäaikaisia maksurästejä, sillä yli kaksi vuotta rästissä olleiden maksujen osuus kaikista asuntolainojen maksurästeistä oli noin 60 prosenttia vuonna 2017. Pitkäaikaisten maksurästien vähentäminen voisi auttaa ratkaisemaan ylivelkaantumisongelman, sillä se ei kannusta varsinkaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä käyttämään luottoja tuottavammin. Vaikka Irlannin keskuspankin vuoden 2017 neljättä kvartaalia koskevassa kertomuksessa asuntoluottojen maksurästeistä ja pakkolunastuksista todettiin, että 87 prosentissa uudelleenjärjestetyistä asuntoluotoista velvoitteista selvitään, Irlannin keskuspankki on myös todennut, että sellaiset uudelleenjärjestelyratkaisut, joihin sisältyy maksujen tilapäinen vähentäminen, ovat erityisen alttiita maksulaiminlyöntien uusiutumiselle. Mahdollisuutta pakkolunastamiseen ja velkojen poistamiseen taseesta viimeisenä keinona voitaisiin parantaa ja täydentää vahvalla kuluttajansuojaa koskevalla sääntelykehyksellä, jolla turvattaisiin positiivinen kehitys lainojen myynnissä jälkimarkkinoilla sekä lainojen uudelleenjärjestelyä koskevien ratkaisujen kestävyys.

                  (19)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (20)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

                  (21)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2018 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3,

            SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019; käyttää satunnaistuloja nopeuttaakseen julkisen talouden velkasuhteen pienentämistä; rajoittaa verotukien soveltamisalaa ja lukumäärää ja laajentaa veropohjaa; puuttuu väestön ikääntymiseen liittyvien menojen odotettavissa olevaan kasvuun lisäämällä terveydenhuoltojärjestelmän kustannustehokkuutta ja toteuttamalla suunnitellut eläkeuudistukset;

                  2.

                  varmistaa kansallisen kehityssuunnitelman oikea-aikaisen ja tuloksellisen täytäntöönpanon muun muassa puhtaan energian, liikenteen, asumisen, vesihuollon ja kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen osalta; asettaa etusijalle työikäisen aikuisväestön täydennyskoulutuksen, jossa keskitytään digitaalisiin taitoihin;

                  3.

                  edistää irlantilaisyritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten, tuottavuuden kasvua lisäämällä tutkimusta ja innovointia kohdennettujen toimenpiteiden, suorempien rahoitusmuotojen sekä ulkomaisten monikansallisten yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa tehtävän strategisemman yhteistyön avulla; edistää pitkäaikaisten maksurästien nopeampaa ja kestävää vähentämistä hyödyntämällä jälkimarkkinoita haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille suunnattujen aloitteiden pohjalta ja tarvittaessa kirjaamalla luottotappioiksi velat, joita ei voi periä takaisin.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa. Irlannin menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa otetaan huomioon sopeutus, jonka tarkoituksena on korjata potentiaalisen kasvun 10 vuoden viitearvon vääristymä, joka johtuu kokonaistuotannon poikkeuksellisesta reaalikasvusta vuonna 2015. Noudattaen Irlannin viranomaisten vuoden 2017 talousarviolaskelmissaan soveltamaa tarkastelutapaa komissio on käyttänyt vuosien 2014 ja 2016 potentiaalisen kasvun keskiarvoa.

         (7)  Kuten vuonna 2018, menojen kasvulle asetetussa vertailuarvossa otetaan huomioon sopeutus, jonka tarkoituksena on korjata potentiaalisen kasvun 10 vuoden viitearvon vääristymä, joka johtuu kokonaistuotannon poikkeuksellisesta reaalikasvusta vuonna 2015.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Komission suositus, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän yhdenmukaista täytäntöönpanoa unionissa koskevasta ohjeistuksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
               19.7.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 253/1

         KOMISSION SUOSITUS,
   annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018,
   Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän yhdenmukaista täytäntöönpanoa unionissa koskevasta ohjeistuksesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   (2018/C 253/01)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (1) mukaan Euroopan unionin rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän, jäljempänä ’ERTMS’, yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja yhteentoimivuuden unionissa. Tätä varten virasto tarkistaa, että suunnitellut tekniset ratkaisut ovat asiaankuuluvien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien (YTE) mukaisia ja myöntää hyväksyntänsä päätöksellä.

               (2)

               Hyväksyntämenettelyä, jota viraston ja hakijoiden olisi noudatettava, ei ole kuitenkaan kuvattu tarkkaan.

               (3)

               Jotta vahvistettaisiin hakijan luottamuksensuojaa direktiivin (EU) 2016/797 19 artiklassa säädetyssä hyväksyntämenettelyssä ja helpotettaisiin ERTMS:n yhdenmukaista täytäntöönpanoa unionissa, hakijan ja viraston olisi noudatettava tässä suosituksessa esitettyä ohjeistusta.

               (4)

               Jotta voitaisiin ennakoida teknisiä ongelmia ja helpottaa direktiivin (EU) 2016/797 18 artiklassa vahvistettua kiinteiden laitteiden käyttöönottoluvan myöntämismenettelyä, kansallisten turvallisuusviranomaisten olisi oltava mukana hyväksyntämenettelyn alusta alkaen ja niillä olisi oltava pääsy hakijan toimittamiin asiakirjoihin.

               (5)

               Koska ERTMS:n ratalaitteiden osajärjestelmä käsittää monenlaisia sopimuksia ja tarjouskilpailuja, viraston ja hakijoiden olisi noudatettava menettelyä, joka kattaa kaikki kyseiset sopimustyypit ja jolla samaan aikaan varmistetaan, että suunnitellut tekniset ratkaisut ovat täysin asiaankuuluvien YTE:ien mukaisia ja näin ollen täysin yhteentoimivia.

               (6)

               Viraston ja hakijan olisi käytettävä viraston laatimaa ongelmalokia seurantavälineenä, jolla havaitaan ja jäljitetään mahdollisimman aikaisessa vaiheessa mahdolliset yhteentoimivuuteen vaikuttavat ongelmat. Hakijan olisi esitettävä todisteet yhteentoimivuuteen vaikuttavien ongelmien ratkaisusta.

               (7)

               Viraston olisi myös käytettävä anonymisoitua ongelmaluetteloa välineenä kokemusten jakamiseksi ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi ERTMS:n alalla.

               (8)

               Tässä suosituksessa vahvistettu hyväksyntämenettelyä koskeva ohjeistus ei saisi mennä päällekkäin direktiivissä (EU) 2016/797 ja asiaankuuluvissa YTE:issä kuvatun, arviointilaitosten suorittaman vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kanssa. Viraston olisi varmistettava, että komission asetuksen (EU) 2016/919 (2) 5 artiklassa ja liitteessä olevassa 6.1.2.3 kohdassa vahvistetut radanvarren eurooppalaisen junakulunvalvontajärjestelmän (’ETCS’) laitteita ja rautateiden GSM-matkaviestinjärjestelmän (’GSM-R’) laitteita koskevat tiedot toimitetaan kyseisten säännösten mukaisesti. Viraston olisi arvioitava kyseiset tiedot mahdollisimman aikaisessa vaiheessa mahdollisten ongelmien ennakoimiseksi, kustannusten minimoimiseksi, hyväksyntämenettelyn lyhentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että suunniteltu tekninen ratkaisu on yhteentoimiva.

               (9)

               Hyväksyntämenettelyn helpottamiseksi hakijan olisi käynnistettävä viraston kanssa vuoropuhelu ennen hakemuksen virallista jättämistä. Tämän alustavan vaiheen aikana hakijan ja viraston olisi päästävä sopimukseen hyväksyntämenettelyn aikataulusta, myös määräajoista, ottaen huomioon hankinnan tyypin ja lupamenettelyn. Kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat tehdä yhteistyötä ja antaa lausunnon alustavan vaiheen mahdollisista tuloksista.

               (10)

               Maksut, jotka on maksettava virastolle alustavan vaiheen jälkeen, olisi vahvistettava komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/764 (3).

               (11)

               Valituslautakunnan työjärjestys olisi vahvistettava komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/867 (4).

               (12)

               Tässä suosituksessa vahvistetusta ohjeistuksesta on keskusteltu direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklassa tarkoitetussa komiteassa,

         SUOSITTAA:

      A jakso: Yleiset säännökset

               1.

               Hakija ottaa virastoon yhteyttä heti, kun se suunnittelee järjestävänsä ERTMS-ratalaitteita koskevan tarjouskilpailun, johon tarvitaan viraston hyväksyntä.

               2.

               Hakija toimittaa riittävän yksityiskohtaiset tekniset asiakirjat, joiden avulla virasto voi tarkistaa, että toteutettavaksi tarkoitetut tekniset ratkaisut ovat täysin yhteentoimivia.

               3.

               Virasto ja toimivaltainen kansallinen turvallisuusviranomainen tekevät yhteistyötä ja jakavat tietoja ennakoidakseen mahdollisia teknisiä ongelmia ja puuttuakseen niihin ja näin ollen helpottavat kansallisen turvallisuusviranomaisen tehtävää myöntää osajärjestelmän käyttöönottolupa. Kansallinen turvallisuusviranomainen voi antaa lausuntoja asetuksen (EU) 2016/796 12 artiklassa tarkoitetun keskitetyn palvelupisteen, jäljempänä ’keskitetty palvelupiste’, välityksellä menettelyn missä tahansa vaiheessa, myös alustavan vaiheen aikana, teknisistä seikoista ja suunnittelusta.

               4.

               Hyväksyntämenettelyn aikana toimitetut tiedot annetaan kansallisen turvallisuusviranomaisen käyttöön.

               5.

               Hakija ja virasto noudattavat kolmivaiheista hyväksyntämenettelyä:

                           a)

                           alustava vaihe;

                           b)

                           hakemuksen jättäminen ja täydellisyyden tarkistaminen;

                           c)

                           arviointi ja päätöksenteko.

               6.

               Hakija toimittaa keskitetyn palvelupisteen kautta mahdollisimman varhaisessa vaiheessa hyväksynnän saamisen edellyttämän seuraavanlaisen hakemuksen, myös kuvauksen suunnitellusta teknisestä ratkaisusta ja asiakirjatodisteet siitä, että suunniteltu tekninen ratkaisu on asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n mukainen, kuten direktiivin (EU) 2016/797 19 artiklassa luetellaan:

                           a)

                           Luonnos tarjouseritelmiksi tai suunnitellun teknisen ratkaisun kuvaus.

                                       —

                                       Hankekuvaus, mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot hankkeen piiriin tai hankkeiden yhdistelmän piiriin kuuluvasta radasta, ratojen ryhmästä tai verkosta: maantieteellinen sijainti, yksi- ja kaksiraiteisten ratojen kilometrimäärä, ERTMS-taso, perusversio ja versio, yhteentoimivuuden osatekijät sekä asemat.

                                       —

                                       Todisteet siitä, että tarjouskilpailu tai sopimus tai molemmat sisältävät asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n, perusversion ja version.

                                       —

                                       Hankesuunnitelma, josta käyvät ilmi suoritteet, välitavoitteet ja määräajat.

                                       —

                                       Luettelo täytäntöönpantavista ERTMS-toiminnoista.

                                       —

                                       Asetuksen (EU) 2016/919 5 artiklassa ja kyseisen asetuksen liitteessä olevassa 6.1.2.3 kohdassa tarkoitetut suunnittelusäännöt ja toiminnalliset testiskenaariot.

                                       —

                                       Testausstrategia ja testaussuunnitelmat.

                           b)

                           Asiakirjatodisteet edellytyksistä, jotka ovat tarpeen osajärjestelmän teknisen ja toiminnallisen yhteensopivuuden varmistamiseksi asiaankuuluvassa verkossa liikennöimään tarkoitettujen kalustoyksikköjen kanssa.

                           c)

                           Asiakirjatodisteet siitä, että suunniteltu tekninen ratkaisu on asiaankuuluvan ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-YTE:n sekä muiden asiaankuuluvien asiakirjojen, kuten kansallisten turvallisuusviranomaisten lausuntojen, tarkastusvakuutusten tai vaatimustenmukaisuustodistusten mukainen.

                                       —

                                       Jos saatavilla, kansallisen turvallisuusviranomaisen antama edellinen ERTMS:n ratalaitteita koskeva lupa, joka on merkityksellinen hakijan esittämien suunniteltujen teknisten ratkaisujen kannalta.

                                       —

                                       Jos saatavilla, yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuustodistukset ja yhteentoimivuuden osatekijöiden EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, myös viraston sertifiointimalli ja viraston antamassa suuntaviivassa määritellyt poikkeamat.

                                       —

                                       Jos saatavilla, osajärjestelmän tarkastustodistukset ja tapauksen mukaan suunnittelua koskevat välivaiheen tarkastuslausumat ja osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus, myös sertifiointimalli ja viraston antamassa asiaankuuluvassa suuntaviivassa määritellyt poikkeamat.

                                       —

                                       Sen osoittaminen, miten ongelmalokin sisältämän kunkin ongelman yhteentoimivuudelle aiheuttamiin riskeihin on puututtu.

                                       —

                                       Hankkeeseen sovellettavat ERTMS:iin liittyvät kansalliset säännöt.

                                       —

                                       Jos hakija on saanut poikkeuksen yhden tai useamman YTE:n tai YTE:ien osien soveltamisesta, poikkeuksen myöntävä direktiivin (EU) 2016/797 7 artiklan mukainen jäsenvaltion antama asiakirja.

               7.

               Kukin ongelmalokiin kirjatuista ongelmista luokitellaan johonkin seuraavista luokista:

                           a)

                           ongelma avoin;

                           b)

                           ongelma käsitelty loppuun;

                           c)

                           ongelma käsitelty loppuun ehdollisesti;

                           d)

                           ongelma käsitelty loppuun, mutta ratkaisua ei voida hyväksyä.

               8.

               Virasto ehdottaa keskitetyn palvelupisteen kautta luetteloa ongelmalokiin kirjatuista ongelmista, joiden status on ”ongelma avoin”.

               9.

               Hakija toimittaa 17 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sovitun aikataulun mukaisesti ja ennen päätöksentekovaihetta todisteet siitä, että kukin ongelmalokissa yksilöidyistä ongelmista on ratkaistu.

               10.

               Virasto päivittää ongelmalokissa esitettyjen ongelmien statuksen hakijan toimittamien todisteiden mukaisesti statukseen ”ongelma käsitelty loppuun”, ”ongelma käsitelty loppuun ehdollisesti” tai ”ongelma käsitelty loppuun, mutta ratkaisua ei voida hyväksyä”.

               11.

               Hakijan ja kansallisen turvallisuusviranomaisen olisi pystyttävä ehdottamaan muita ongelmalokiin kirjattavia ongelmia.

               12.

               Virasto antaa hakijalle ohjeistusta siitä, miten toimittaa todisteet ongelmien ratkaisemisesta, jotta menettelyä voidaan nopeuttaa ja välttää tarpeetonta hallinnollista työtä.

               13.

               Virasto julkaisee anonymisoidun ongelmaluettelon välineenä kokemusten jakamiseksi ja ERTMS-ratalaitteita koskevien hankkeiden yhdenmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi.

      B jakso: Ensimmäinen vaihe – Alustava vaihe

               14.

               Hakija käynnistää ennen hakemuksen virallista jättämistä viraston kanssa vuoropuhelun hyväksyntämenettelyn helpottamiseksi.

               15.

               Alustava vaihe alkaa ennen ERTMS-ratalaitteita koskevia tarjouskilpailuja ja kun hakija ilmoittaa virastolle aikomuksestaan esittää hyväksyntäpyyntö.

               16.

               Alustava vaihe käsittää rajallisen määrän keskusteluja, joissa hakija esittelee suunnitellun hankkeen sekä suunniteltujen teknisten ratkaisujen yksityiskohdat, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan 6 kohdassa luetellut asiakirjat.

               17.

               Alustava vaihe saatetaan loppuun allekirjoittamalla viraston ja hakijan välillä järjestely, joka kattaa seuraavat seikat:

                           a)

                           hakemuksen kohde;

                           b)

                           aikataulu, mukaan lukien seuraavat päivämäärät:

                                       i)

                                       kunkin 6 kohdassa luetellun asiakirjan toimittaminen;

                                       ii)

                                       ongelmalokin päivitykset;

                                       iii)

                                       päätöksenteon määräaika;

                           c)

                           ongelmaloki.

               18.

               Kansallinen turvallisuusviranomainen osallistuu alustavaan vaiheeseen ja antaa lausunnon 17 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä koskevasta ehdotuksesta.

               19.

               Hakija käyttää keskitettyä asiointipistettä rekisteröidäkseen 6 kohdassa luetellut asiakirjat.

      C jakso: Toinen vaihe – Hakemuksen jättäminen ja tietojen täydellisyyden tarkistaminen

               20.

               Hakemuksen jättämisen ja tietojen täydellisyyden tarkistamisen vaihe alkaa alustavan vaiheen jälkeen, kun hakija esittää keskitetyn palvelupisteen kautta pyynnön tehdä hyväksyntää koskeva päätös.

               21.

               Hakija toimittaa kaikki 6 kohdassa luetellut asiakirjat. Jos joitakin näistä asiakirjoista oli mahdollisesti aiemmin toimitettu keskitetyn palvelupisteen kautta, hakija voi yksilöidä nämä asiakirjat ja vahvistaa, että kyseiset asiakirjat pätevät edelleen hankkeeseen ilman muutoksia tai lisäyksiä. Jos asiakirjoja on muutettu tai niihin on tehty lisäyksiä, hakijan on toimitettava päivitetyt asiakirjat.

               22.

               Virasto arvioi jätetyn hakemuksen täydellisyyden sekä tarkistaa, että jätetty hakemus on ladattu keskitettyyn palvelupisteeseen, että se sisältää kaikki 6 kohdassa luetellut asiakirjat ja ettei yhdelläkään ongelmalokiin kirjatuista ongelmista ole statusta ”ongelma avoin”.

               23.

               Virasto arvioi, onko jätetty hakemus relevantti ja johdonmukainen suhteessa 6 kohdassa lueteltuihin asiakirjoihin ja 17 kohdassa tarkoitettuihin alustavassa vaiheessa sovittuihin järjestelyihin.

               24.

               Virasto tiedottaa hakijalle keskitetyn palvelupisteen kautta kuukauden kuluessa virallisen hakemuksen vastaanottamisesta, jos jätetyt tiedot eivät ole täydellisiä, esittää tästä asiaankuuluvat todisteet ja täsmentää, mitä muita asiakirjoja on toimitettava alustavan vaiheen aikana sovitussa määräajassa.

               25.

               Kun virasto katsoo, että hakemus on täydellinen, relevantti ja johdonmukainen, se tiedottaa tästä hakijalle keskitetyn palvelupisteen kautta.

      D jakso: Kolmas vaihe – Arviointi ja päätöksenteko

               26.

               Kun hakemuksen jättämisen ja tietojen täydellisyyden tarkastamisen vaihe on saatu päätökseen, alkaa arvioinnin ja päätöksenteon vaihe.

               27.

               Virasto tekee joko myönteisen tai kielteisen päätöksen kahden kuukauden kuluessa arvioinnin ja päätöksenteon vaiheen alkamisesta sellaisesta teknisten ratkaisujen osiosta, josta virasto ei ole aiemmin tehnyt myönteistä päätöstä.

               28.

               Virasto ottaa huomioon kansallisen turvallisuusviranomaisen hyväksyntäpyynnöstä mahdollisesti esittämät lausunnot.

               29.

               Virasto tekee myönteisen päätöksen, jos toinen vaihe on saatu onnistuneesti päätökseen ja kaikilla ongelmalokiin kirjatuilla ongelmilla on status ”ongelma käsitelty loppuun”.

               30.

               Virasto tekee kielteisen päätöksen, jos yhdellä tai useammalla ongelmalokiin kirjatuista ongelmista on status ”ongelma käsitelty loppuun, mutta ratkaisua ei voida hyväksyä” tai jos toisen vaiheen arviointi on saatu päätökseen mutta hakemusta ei pidetä täydellisenä, relevanttina ja/tai johdonmukaisena.

               31.

               Virasto tekee myönteisen päätöksen ehdollisena seuraavissa tapauksissa:

                           a)

                           yhden tai useamman ongelmalokiin kirjatun ongelman status on ”ongelma käsitelty loppuun ehdollisesti”; ja

                           b)

                           yhdenkään ongelman status ei ole ”ongelma käsitelty loppuun, mutta ratkaisua ei voida hyväksyä”.

               32.

               Virasto esittää selityksen ehdoista, jotka hakijan on täytettävä myöhemmässä vaiheessa ja jotka kansallisen turvallisuusviranomaisen on tarkistettava, ja yhteenvedon vielä ongelmalokiin kirjattuina olevista ongelmista.

               33.

               Jos hakija ei pysty täyttämään viraston tekemässä myönteisessä päätöksessä vahvistettua ehtoa, kansallinen turvallisuusviranomainen suosittaa, että hakija

                           a)

                           toimittaa pyynnön uudelleen viraston hyväksyttäväksi. Tällöin hakija mainitsee virastolle toimitettuun edelliseen hyväksyntäpyyntöön sisältyneet asiakirjat, jotka ovat edelleen päteviä, eikä virasto arvioi kyseisiä asiakirjoja uudelleen;

                           b)

                           soveltaa asetuksen (EU) 2016/796 30 artiklan 2 kohtaa. Tällöin virasto tarjoutuu päivittämään ongelmalokin keskitetyssä palvelupisteessä.

               34.

               Jos virasto tekee kielteisen päätöksen, hakijalla on oikeus korjata hankesuunnitelmaa, jättää uusi hakemus, mainita hankkeen osat, jotka säilyvät muuttumattomina, sekä asiakirjat ja todisteet, jotka ovat edelleen päteviä.

               35.

               Jos hakija toimittaa virastolle direktiivin (EU) 2016/797 19 artiklan 5 kohdan nojalla perustellun pyynnön tarkastella viraston päätöstä uudelleen, pyyntö voidaan esittää keskitetyn palvelupisteen kautta ja siihen voidaan liittää yksityiskohtainen perustelu niiden ongelmien osalta, joita virasto ei hakijan mielestä ole arvioinut asianmukaisesti. Viraston olisi vahvistettava päätöksensä tai tarkistettava sitä keskittyen perustelussa esille tuotuihin ongelmiin. Uudelleentarkastelun tuloksista olisi tiedotettava hakijalle keskitetyn palvelupisteen kautta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hakija esitti pyynnön.

               36.

               Virasto toimittaa hakijalle tarkoituksenmukaiset perustelut, jos se vahvistaa alkuperäisen kielteisen päätöksensä.

               37.

               Jos virasto vahvistaa alkuperäisen kielteisen päätöksensä, hakijalla on oikeus valittaa siitä asetuksen (EU) 2016/796 55 artiklan mukaisesti perustetulle valituslautakunnalle.

      Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2018.

            Komission puolesta

         Violeta BULC

            Komission jäsen

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/797, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44).

      (2)  Komission asetus (EU) 2016/919, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 158, 15.6.2016, s. 1).

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/764, annettu 2 päivänä toukokuuta 2018, Euroopan unionin rautatievirastolle maksettavista maksuista ja palkkioista sekä niiden maksuehdoista (EUVL L 129, 25.5.2018, s. 68).

      (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/867, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2018, Euroopan unionin rautatieviraston valituslautakunnan/valituslautakuntien työjärjestyksestä (EUVL L 149, 14.6.2018, s. 3).


title: Euroopan keskuspankin suositus, annettu 26 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan unionin neuvostolle Oesterreichische Nationalbankin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2018/1)

text:
               1.2.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 37/1

         EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
   annettu 26 päivänä tammikuuta 2018,
   Euroopan unionin neuvostolle Oesterreichische Nationalbankin ulkopuolisista tilintarkastajista
   (EKP/2018/1)
   (2018/C 37/01)
   EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja sellaisten kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

               (2)

               Oesterreichische Nationalbankista annetun liittovaltion lain 37 artiklan 1 kohdan mukaan Oesterreichische Nationalbankin yhtiökokous valitsee joka vuosi yhden ulkopuolisen tilintarkastajan ja yhden ulkopuolisen varatilintarkastajan enintään viiden vuoden ajanjaksoksi. Ulkopuoliselle varatilintarkastajalle annetaan valtuudet ainoastaan siinä tapauksessa, että ulkopuolinen tilintarkastaja ei kykene suorittamaan tilintarkastusta.

               (3)

               Oesterreichische Nationalbankin ulkopuolisen tilintarkastajien ja ulkopuolisen varatilintarkastajan toimikausi päättyi tilikauden 2017 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2018 alkaen.

               (4)

               Oesterreichische Nationalbank on valinnut ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H.:n ja Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH:n ulkopuoliseksi varatilintarkastajakseen tilikausiksi 2018–2022,

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

               1.

               Suosituksena on, että Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. nimitetään Oesterreichische Nationalbankin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2018–2022.

               2.

               Suosituksena on, että Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH nimitetään Oesterreichische Nationalbankin ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2018–2022.

      Tehty Frankfurt am Mainissa 26 päivänä tammikuuta 2018.

            EKP:n puheenjohtaja

         Mario DRAGHI


title: Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista

text:
               2.5.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 153/1

         NEUVOSTON SUOSITUS,
   annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018,
   laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista
   (2018/C 153/01)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan ja 292 artiklan yhdessä 153 artiklan 2 kohdan ja 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Laadukas ja tehokas oppisopimuskoulutus, joka johtaa työhön liittyvien taitojen, työhön pohjautuvan kokemuksen ja oppimisen sekä avaintaitojen yhdistelmään, helpottaa nuorten työmarkkinoille pääsyä samoin kuin aikuisten urakehitystä ja työllistymistä. Oppisopimuskoulutus kuuluu viralliseen ammatillisen koulutuksen järjestelmään muiden työssäoppimisen ja/tai ammatillisen koulutuksen väylien rinnalla.

               (2)

               Sekä työnantajat että opiskelijat hyötyvät hyvin suunnitelluista oppisopimusjärjestelmistä, jotka vahvistavat yhteyttä työelämän ja koulutuksen välillä. Korkealaatuisilla vaatimuksilla vältetään oppisopimuskoulutuksen suuntautuminen vain vähemmän ammattitaitoa vaativiin töihin ja heikkolaatuinen koulutus, joka vahingoittaa oppisopimuskoulutuksen mainetta. Sen lisäksi, että laadukas oppisopimuskoulutus tarjoaa väylän huippuosaamiseen, se voi vahvistaa aktiivista kansalaisuutta ja sosiaalista osallisuutta integroimalla erilaisista sosiaalisista ja henkilökohtaisista taustoista olevia työmarkkinoille.

               (3)

               Laadukkaaseen ja tehokkaaseen oppisopimuskoulutukseen päästään jäsennellyillä kumppanuuksilla, joissa ovat mukana kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti työmarkkinaosapuolet, yritykset, teollisuus-, kauppa- ja käsityöläiskamareiden kaltaiset välityselimet, ammatilliset ja alakohtaiset organisaatiot, ammattioppilaitokset, nuoriso- ja vanhempainjärjestöt sekä paikallis-, alue- ja keskushallinnon viranomaiset. Komissio on vuodesta 2013 lähtien edistänyt yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa oppisopimuskoulutuksen tarjontaa, laatua ja imagoa eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän kautta, ja tähän mennessä on tehty yli 700 000 tarjousta oppisopimus- tai harjoittelupaikasta taikka ensimmäisestä työpaikasta. Yritysvetoisilla aloitteilla, kuten eurooppalaisella nuorisosopimuksella, on saatu aikaan lisää tarjouksia ja edistetty yritysten ja koulutussektorin välisiä kumppanuuksia kaikkialla unionissa.

               (4)

               Eurooppalaiset eri alojen väliset työmarkkinaosapuolet ovat keränneet rinnakkaisilla toimilla tietoa oppisopimuskoulutuksen laadusta ja kustannustehokkuudesta. Ne myös antoivat kesäkuussa 2016 oppisopimuskoulutuksen yhteisestä visiosta yhteisen julkilausuman, joka toimi perustana ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean 2 päivänä joulukuuta 2016 antamalle lausunnolle laadukasta ja tehokasta oppisopimuskoulutusta ja työhön perustuvaa oppimista koskevasta yhteisestä näkemyksestä.

               (5)

               Jotta voitiin varmistaa sidosryhmien nykyistäkin syvällisempi ja laajempi osallistuminen, komissio järjesti kaksivaiheiset kuulemiset 30. maaliskuuta ja 7. kesäkuuta 2017 Euroopan tason alojen välisten ja alakohtaisten työmarkkinaosapuolten sekä kauppa-, teollisuus- ja käsityöläiskamareiden kanssa.

               (6)

               Eurooppalaisella tutkintojen viitekehyksellä, joka perustettiin vuonna 2008 ja jota tarkistettiin vuonna 2017 (1), parannetaan tutkintojen, mukaan luettuna oppisopimuskoulutuksesta saatujen tutkintojen, avoimuutta, vertailukelpoisuutta ja siirrettävyyttä.

               (7)

               Ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) (2) perustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetulla neuvoston suosituksella perustettiin vertailuväline, jonka avulla jäsenvaltioiden on helpompi edistää ja seurata ammatillisen koulutuksen järjestelmiensä jatkuvaa parantamista.

               (8)

               Euroopan nuorisofoorumi antoi vuonna 2012 harjoittelujaksoja ja oppisopimuksia koskevan eurooppalaisen laatuperuskirjan, jonka kautta se kehotti Euroopan maita, eurooppalaisia toimielimiä ja työmarkkinaosapuolia perustamaan oppisopimuskoulutukselle oikeudelliset laatupuitteet tai vahvistamamaan niitä.

               (9)

               Nuorisotakuun (3) perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetussa neuvoston suosituksessa pyydetään jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikille alle 25-vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä.

               (10)

               Euroopan tason työmarkkinaosapuolet, Euroopan komissio ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Liettua sitoutuivat edistämään oppisopimuskoulutuksen tarjontaa, laatua ja houkuttelevuutta 2 päivänä heinäkuuta 2013 annetussa yhteisessä julistuksessa, jolla perustettiin eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä.

               (11)

               Eurooppalaisesta oppisopimusyhteenliittymästä 15 päivänä lokakuuta 2013 annetussa neuvoston lausumassa todettiin, että oppisopimuskoulutuksen tehokkuutta ja houkuttelevuutta olisi edistettävä yhteisten perusperiaatteiden kautta.

               (12)

               Harjoittelun laatupuitteista (4)10 päivänä maaliskuuta 2014 annetussa neuvoston suosituksessa vahvistettiin joukko periaatteita, joilla parannetaan virallisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ulkopuolisen harjoittelun laatua.

               (13)

               Osana ammatillista koulutusta koskevaa eurooppalaista yhteistyötä eli Kööpenhaminan prosessia ammatillisesta koulutuksesta vastaavien ministerien 22 päivänä kesäkuuta 2015 antamassa Riian julkilausumassa esitettiin vuosiksi 2015–2020 viisi eurooppalaista prioriteettia, joista kaksi olivat kaiken muotoinen työssäoppiminen ja erityisesti oppisopimuskoulutus sekä laadunvarmistusmekanismien kehittäminen.

               (14)

               Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin (ET 2020) kuuluvaa ammatillista koulutusta käsittelevä työryhmä laati korkealaatuista oppisopimuskoulutusta ja työssäoppimista varten 20 perusperiaatetta toimikaudellaan vuosina 2014–2015.

               (15)

               Euroopan parlamentin 4 päivänä maaliskuuta 2016 annetussa mietinnössä ”Erasmus+ ja muut välineet ammatillisen koulutuksen liikkumisen edistämiseksi – elinikäisen oppimisen lähestymistapa” peräänkuulutettiin toimenpiteitä oppisopimuskoulutuksen laatustandardien varmistamiseksi.

               (16)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/589 (5) säädetään, että työsopimukseen perustuvista oppisopimuspaikoista voidaan ilmoittaa Euroopan ammatillisen liikkuvuuden Eures-portaalissa toukokuusta 2018 lähtien.

               (17)

               Komissio korosti 10 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle” tukevansa työmarkkinaosapuolia, jotta nämä veisivät eteenpäin yhteisten hankkeidensa tuloksia, esimerkiksi perustaisivat oppisopimuskoulutuksen laatupuitteet.

               (18)

               Komissio antoi 7 päivänä joulukuuta 2016 tiedonannon ”Investointi Euroopan nuorisoon” (6), jossa kehotettiin tehostamaan tukea nuorille, jotta he saisivat parhaan mahdollisen alun elämälleen, panostamalla heidän osaamiseensa, taitoihinsa ja kokemuksiinsa ja auttamalla heitä löytämään ensimmäisen työpaikkansa tai kouluttautumaan sitä varten. Tavoitteena oli auttaa nuoria tarttumaan tilaisuuksiin, integroitumaan kunnolla yhteiskuntaan, tulemaan aktiivisiksi kansalaisiksi ja onnistumaan työelämässä muun muassa sellaisten laatupuitteiden kautta, joissa esitetään keskeiset periaatteet oppisopimusjärjestelmiä varten.

               (19)

               Maaliskuun 25 päivänä 2017 annettuun Rooman julistukseen sisältyy tavoite unionista, jossa nuoret saavat parasta koulutusta ja voivat opiskella ja löytää työtä kaikkialta Euroopasta.

               (20)

               Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, joka vahvistettiin 17 päivänä marraskuuta 2017, esitetään joukko periaatteita oikeudenmukaisten ja hyvin toimivien työmarkkinoiden ja hyvinvointijärjestelmien tueksi. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, jotta varmistetaan työmarkkinoiden ja yhteiskunnan toimintaan osallistumisen kannalta merkitykselliset taidot.

               (21)

               Komissio teki 30 päivänä toukokuuta 2017 ehdotuksen tutkinnon suorittaneiden seurantaa koskevaksi neuvoston suositukseksi, jolla pyritään lisäämään laadullisia ja määrällisiä tietoja siitä, mitä tutkinnon suorittaneet, myös oppisopimuskoulutuksen suorittaneet, tekevät koulutuksensa päätyttyä.

               (22)

               Euroopan rakenne- ja investointirahastot (2014–2020), varsinkin Euroopan sosiaalirahasto ja Euroopan aluekehitysrahasto, sekä Erasmus+, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME), työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EaSI) ja nuorisotyöllisyysaloite tarjoavat tukea oppisopimuskoulutukseen.

               (23)

               Euroopan parlamentti ja sidosryhmät kehottivat hiljattain komissiota edistämään oppisopimuskoulutuksessa olevien pitkän aikavälin liikkuvuutta EU:ssa, jotta nuorille voidaan tarjota mahdollisuus kehittää niin työpaikkakohtaista osaamista kuin avaintaitoja. Komissio vastasi esittämällä Erasmus+ -ohjelmaan lisättäväksi uutta ErasmusPro-tointa, jolla tuetaan pidempiä työharjoitteluja ulkomailla.

               (24)

               Nuorisotakuuta koskevissa raporteissaan vuosilta 2015 ja 2017 Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio kehittäisi laatukriteerit oppisopimuspaikkoja ja muita aloitteesta tuettavia tarjouksia varten.

               (25)

               Jos jäsenvaltiot pääsevät yhteisymmärrykseen laadukkaasta ja tehokkaasta oppisopimuskoulutuksesta, tämä tukee niiden toimia oppisopimusjärjestelmien uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi niin, että ne tarjoavat erinomaisen oppimis- ja uraväylän. Yhteisymmärryksen kautta voidaan lisätä vastavuoroista luottamusta ja helpottaa näin oppisopimuskoulutettavien rajatylittävää liikkuvuutta.

               (26)

               Tämän suosituksen yleisenä tavoitteena on parantaa oppisopimuskoulutettavien työllistyvyyttä ja henkilökohtaista kehitystä ja edistää työmarkkinoiden tarpeisiin vastaavan ammattitaitoisen ja pätevän työvoiman kehittämistä.

               (27)

               Erityisenä tavoitteena on tarjota oppisopimuskoulutukselle yhdenmukaiset puitteet, jotka perustuvat yhteisymmärrykseen laatua ja tehokkuutta määrittävistä tekijöistä niin, että otetaan huomioon ammatillisten koulutusjärjestelmien monimuotoisuus ja perinteet sekä poliittiset painopisteet eri jäsenvaltioissa.

               (28)

               Tämä suositus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan pitää voimassa tai antaa oppisopimuskoulutusta koskevia edistyneempiä ehtoja kuin tässä suosituksessa esitetään, tai pitää voimassa tai kehittää muita tämän suosituksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviä työssäoppimisen ja/tai ammatillisen koulutuksen järjestelmiä, joihin jäsenvaltio voi soveltaa jäljempänä esitettyjä kriteerejä osittain tai kokonaisuudessaan.

         ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
   Jäsenvaltioiden olisi kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa varmistettava, että oppisopimusjärjestelmät vastaavat työmarkkinoiden tarpeisiin ja hyödyttävät sekä koulutettavia että työnantajia, jäljempänä esitettyjä laadukasta ja tehokasta oppisopimuskoulutusta koskevien kriteereiden perusteella.
   Tässä suosituksessa oppisopimuskoulutuksella tarkoitetaan, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kansalliseen terminologiaan, virallista ammatillisen koulutuksen järjestelmää,

               a)

               jossa merkittävä yrityksissä ja muilla työpaikoilla tapahtuva oppiminen yhdistyy oppilaitoksessa tapahtuvaan opetukseen,

               b)

               joka johtaa kansallisesti tunnustettuun ammattipätevyyteen,

               c)

               joka perustuu sopimukseen, jossa määritellään oppisopimuskoulutettavan, työnantajan sekä tarpeen mukaan ammattioppilaitoksen oikeudet ja velvollisuudet, ja

               d)

               jossa oppisopimuskoulutettava saa palkkaa tai korvausta työstään.

      Opiskelu- ja työskentelyedellytyksiä koskevat kriteerit

      Kirjallinen sopimus

               1.

               Ennen oppisopimuskoulutuksen alkua on tehtävä kirjallinen sopimus, jossa määritellään oppisopimuskoulutettavan, työnantajan sekä tarpeen mukaan ammattioppilaitoksen oikeudet ja velvollisuudet oppimis- ja työolojen ja -ehtojen suhteen.

      Oppimistulokset

               2.

               Työnantajien ja ammattioppilaitosten sekä tarpeen mukaan ammattiliittojen olisi sovittava kansallisen lainsäädännön mukaisesti määritellyistä kattavista oppimistuloksista. Tällä olisi varmistettava tasapaino erityisten työhön liittyvien taitojen ja tietojen sekä elinikäisen oppimisen avaintaitojen välillä, jotka tukevat oppisopimuskoulutettavien henkilökohtaista kehitystä ja elinikäisiä uramahdollisuuksia muuttuviin uramalleihin mukautumiseksi.

      Pedagoginen tuki

               3.

               Yrityksissä olisi nimettävä kouluttajat, joille olisi annettava tehtäväksi tehdä tiivistä yhteistyötä ammattioppilaitosten ja opettajien kanssa niin, että oppisopimuskoulutettavia ohjataan sekä vastavuoroinen ja säännöllinen palaute varmistetaan. Varsinkin pienissä, keskisuurissa ja mikroyrityksissä opettajia, kouluttajia ja mentoreita olisi tuettava, jotta he päivittäisivät taitojaan, tietojaan ja valmiuksiaan voidakseen kouluttaa oppisopimuskoulutettavia uusimpien opetus- ja koulutusmenetelmien ja työmarkkinatarpeiden mukaisesti.

      Työpaikkaosuus

               4.

               Merkittävä osa oppisopimuskoulutuksesta eli ainakin puolet siitä pitäisi toteuttaa työpaikalla ja jos mahdollista, tarjota mahdollisuus suorittaa osa työharjoittelusta ulkomailla. Ottaen huomioon kansallisten oppisopimusjärjestelmien moninaisuus tavoitteena on edetä asteittain kohti tätä työssäoppimisen osuutta oppisopimuskoulutuksessa.

      Palkka ja/tai korvaus

               5.

               Oppisopimuskoulutettavien olisi saatava palkkaa tai muuta korvausta kansallisten tai alakohtaisten vaatimusten tai mahdollisten työehtosopimusten mukaisesti niin, että otetaan huomioon kustannusten jakautumista koskevat järjestelyt työnantajien ja viranomaisten välillä.

      Sosiaalinen suojelu

               6.

               Oppisopimuskoulutettavilla olisi oltava oikeus sosiaaliseen suojeluun, mukaan luettuna oikeus tarvittaviin vakuutuksiin kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

      Työolot sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

               7.

               Vastaanottavalla työpaikalla olisi noudatettava työoloja koskevia asianmukaisia sääntöjä ja edellytyksiä, etenkin työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä.

      Toimintaedellytyksiä koskevat kriteerit

      Sääntelykehys

               8.

               Käytössä olisi oltava selkeä ja johdonmukainen sääntelykehys, joka perustuu oikeudenmukaiseen ja tasapuoliseen kumppanuuteen, mukaan luettuna jäsennetty ja avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten sidosryhmien välillä. Tämä saattaa sisältää oppisopimuspaikkoja tarjoavien yritysten ja työpaikkojen akkreditointimenettelyt ja/tai muut laadunvarmistusmallit.

      Työmarkkinaosapuolten osallistuminen

               9.

               Työmarkkinaosapuolten, tarvittaessa myös välityselinten ja/tai alakohtaisen tason, olisi osallistuttava oppisopimusjärjestelmien suunnitteluun, hallintotapaan ja täytäntöönpanoon kansallisten työmarkkinajärjestelmien ja koulutuskäytäntöjen mukaisesti.

      Tuki yrityksille

               10.

               Varsinkin pienille, keskisuurille ja mikroyrityksille pitäisi varata taloudellista ja/tai muuta tukea kustannustehokkaiden oppisopimusten mahdollistamiseksi yrityksille ja tarvittaessa ottaen huomioon kustannusten jakautumista koskevat järjestelyt työnantajien ja viranomaisten välillä.

      Joustavat väylät ja liikkuvuus

               11.

               Oppisopimuskoulutuksen pääsyvaatimuksissa olisi otettava huomioon asiaankuuluva epävirallinen ja arkioppiminen ja/tai tarvittaessa valmistavien ohjelmien suorittaminen, jotta pääsy oppisopimuskoulutukseen helpottuisi. Oppisopimuskoulutuksen kautta saadut ammattipätevyydet pitäisi sisällyttää kansallisesti tunnustettuun tutkintojen viitekehykseen, joissa viitataan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (7). Oppisopimuskoulutuksen pitäisi mahdollistaa pääsy muihin oppimismahdollisuuksiin, mukaan lukien korkea-asteen koulutus, uraväylät ja/tai tarvittaessa oppimistulosyksiköiden kerääminen. Oppisopimuskoulutettavien liikkuvuutta yli rajojen joko työpaikkojen tai koulutuslaitosten välillä pitäisi edistää asteittain osana oppisopimustutkintoja.

      Uraohjaus ja tiedotus

               12.

               Uraneuvontaa, mentorointia ja tukea koulutettaville pitäisi tarjota ennen oppisopimuskoulutusta sekä sen aikana, jotta varmistetaan onnistuneet oppimistulokset, ehkäistään ja vähennetään keskeyttämisiä ja tuetaan tällaisia koulutettavia jatkamaan sopivilla koulutusväylillä. Oppisopimuskoulutus pitäisi esittää houkuttelevana oppimispolkuna laajalle kohdistetulla tiedottamisella.

      Läpinäkyvyys

               13.

               Jäsenvaltioiden sisäisten ja niiden välisten oppisopimuspaikkatarjousten läpinäkyvyys ja saatavuus pitäisi taata muun muassa julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen sekä muiden asiaankuuluvien elinten tuella ja käyttämällä tapauksen mukaan unionin välineitä, kuten Eures-verkostoa Eures-asetuksen mukaisesti.

      Laadun varmistaminen ja oppisopimuskoulutettavien seuranta

               14.

               Käytössä olisi oltava laadunvarmistusmallit ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) (8) mukaisesti, mukaan luettuna oppimistulosten pätevä ja luotettava arviointimenettely. Oppisopimuskoulutettavien etenemistä työssä ja uralla pitäisi seurata kansallinen ja eurooppalainen tietosuojalainsäädäntö huomioiden.

      Täytäntöönpano kansallisella tasolla

   Suosituksen panemiseksi täytäntöön sen soveltamisalan puitteissa jäsenvaltioiden pitäisi:

               15.

               edistää työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista oppisopimusjärjestelmien suunnitteluun, hallintotapaan ja täytäntöönpanoon kansallisten työmarkkinajärjestelmien ja koulutuskäytäntöjen mukaisesti;

               16.

               taata yhtäläinen saatavuus, edistää tasapainoista sukupuolijakaumaa ja puuttua syrjintään oppisopimusjärjestelmissä;

               17.

               sisällyttää asianmukaiset täytäntöönpanotoimenpiteet eurooppalaisen ohjausjakson mukaisiin kansallisiin uudistusohjelmiinsa;

               18.

               ottaa nämä puitteet huomioon, kun ne hyödyntävät oppisopimuskoulutusta tukevia Euroopan unionin rahoitusta ja välineitä.

         Komissio antaa tarvittavaa tukea, mukaan luettuna seuraavilla toimilla:

      Tukipalvelut

               19.

               Kehitetään tukipalveluja oppisopimuksia koskevan tiedon jakamista, verkottumista sekä vastavuoroista oppimista varten, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä panemaan oppisopimusjärjestelmät täytäntöön näiden puitteiden mukaisesti. Tämän pitäisi sisältää digitaalisiin innovaatioihin oppisopimuskoulutuksessa liittyvän ammatillisen koulutuksen opettajien ja kouluttajien lisäkoulutuksen tarpeen.

      Tietoisuuden lisääminen

               20.

               Tuodaan esiin oppisopimuskoulutuksen korkeaa laatua sekä edistetään sen vetovoimaa ja positiivisia mielikuvia nuorten, heidän perheidensä ja työnantajien keskuudessa tiedotuskampanjoiden, kuten Euroopan ammattitaitoviikon, avulla.

      Rahoitus

               21.

               Tuetaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa unionin rahoituksella asiaa koskevan oikeudellisen kehyksen mukaisesti.

      Seuranta

               22.

               Seurataan tämän suosituksen täytäntöönpanoa ammatillista koulutusta käsittelevän kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean tuella ja hyödynnetään eurooppalaisen ohjausjakson tarjoamia jo olemassa olevia seurantavälineitä.

               23.

               Raportoidaan neuvostolle puitteiden täytäntöönpanosta kolmen vuoden kuluessa niiden hyväksymisestä.

      (1)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

      (2)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.

      (3)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

      (4)  EUVL C 88, 27.3.2014, s. 1.

      (5)  EUVL L 107, 22.4.2016, s. 1.

      (6)  COM(2016) 940 final

      (7)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

      (8)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.