title: Euroopan Keskuspankin Suositus, annettu 29 päivänä syyskuuta 2021, Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista (EKP/2021/44) 2021/C 403/01

text:
               6.10.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 403/1

      EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,
      annettu 29 päivänä syyskuuta 2021,
      Euroopan unionin neuvostolle Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandin ulkopuolisista tilintarkastajista
      (EKP/2021/44)
      (2021/C 403/01)
      EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

                  (2)

                  Vuonna 2016 Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland valitsi Mazarsin ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2016-2020.

                  (3)

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyi tilikauden 2020 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikausille 2021 ja 2022.

                  (4)

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland aikoo jatkaa Mazarsin toimeksiantoa tilikausiksi 2021 ja 2022,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
      Suositetaan, että Mazars nimitetään Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelandin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2021–2022.

         Tehty Frankfurt am Mainissa 29 päivänä syyskuuta 2021.

               EKP:n puheenjohtaja

            Christine LAGARDE


               6.10.2021

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 404/215

      P9_TA(2020)0278
      Suositus neuvostolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanosta ja hallinnosta
      Euroopan parlamentin suositus 20. lokakuuta 2020 neuvostolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) täytäntöönpanosta ja hallinnosta (2020/2080(INI))
      (2021/C 404/13)

         Euroopan parlamentti, joka

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 36 artiklan, 42 artiklan 6 kohdan ja 46 artiklan sekä pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan (N:o 10),

                  —

                  ottaa huomioon 11. joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta (1),

                  —

                  ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/340 PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta (2),

                  —

                  ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/909 PRY-yhteistyön hankkeiden yhteisten hallinnointia koskevien sääntöjen vahvistamisesta (3),

                  —

                  ottaa huomioon 19. marraskuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/1797 PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta annetun päätöksen (YUTP) 2018/340 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle (4),

                  —

                  ottaa huomioon 12. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/1909 PRY-yhteistyössä kehitettävien hankkeiden luettelosta annetun päätöksen (YUTP) 2018/340 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle (5),

                  —

                  ottaa huomioon 13. marraskuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta unionin globaalistrategian yhteydessä,

                  —

                  ottaa huomioon 19. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta unionin globaalistrategian yhteydessä,

                  —

                  ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta unionin globaalistrategian yhteydessä,

                  —

                  ottaa huomioon 15. lokakuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä tehtyjen tiukempien sitoumusten noudattamisen jaksottamisesta ja täsmällisempien tavoitteiden määrittelemisestä (2018/C374/01) (6),

                  —

                  ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (7),

                  —

                  ottaa huomioon YK:n asekauppasopimuksen, joka tuli voimaan joulukuussa 2014,

                  —

                  ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen syyskuussa 2019 julkaiseman katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”,

                  —

                  ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

                  —

                  ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0165/2020),

                  A.

                  ottaa huomioon, että SEU 42 artiklan 2 kohdan mukaan yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) käsittää unionin asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan, joka voi johtaa yhteisen puolustuksen käyttöönottoon, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin päättää; katsoo, että PRY on tärkeä askel kohti tämän tavoitteen saavuttamista;

                  B.

                  katsoo, että PRY-yhteistyötä olisi käytettävä SEU 42 artiklan 7 kohdassa määrätyn keskinäisen avunannon velvoitteen toteuttamiseen ja kehittämiseen, kuten muistutettiin jäsenvaltioiden neuvostolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle antamassa, 23 jäsenvaltion 13. marraskuuta 2017 allekirjoittamassa PRY-yhteistyötä koskevassa yhteisessä ilmoituksessa, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden valmiutta osoittaa yhteisvastuullisuutta toiselle jäsenvaltiolle, jos se joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi;

                  C.

                  ottaa huomioon, että SEU 42 artiklaan perustuvasta pysyvästä rakenteellisesta yhteistyöstä tehdyn pöytäkirjan (N:o 10) 1 artiklan a alakohdan mukaan yksi PRY:n tavoitteista on, että jäsenvaltiot osallistuvat tiiviimmin puolustusvoimavarojensa kehittämiseen kehittämällä kansallisia voimavaratarjouksiaan ja osallistumalla tarvittaessa monikansallisiin joukkoihin, tärkeimpiin eurooppalaisiin puolustustarvikeohjelmiin ja Euroopan puolustusviraston toimintaan;

                  D.

                  ottaa huomioon, että pöytäkirjassa N:o 10 olevassa 1 artiklan b alakohdassa todetaan, että jäsenvaltioilla on oltava ”viimeistään vuonna 2010 valmiudet antaa käyttöön, joko kansallisesti koottuna tai osana monikansallisia joukkoja, suunniteltuihin tehtäviin kohdennettuja taisteluyksiköitä, jotka on taktisella tasolla koottu taisteluosastoiksi, joilla on tukitoimintoja, kuljetus ja logistiikka mukaan lukien, ja joilla on kyky aloittaa SEU 43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien toteuttaminen 5–30 vuorokauden kuluessa erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien esittämiin pyyntöihin vastaamiseksi ja joita voidaan ylläpitää aluksi 30 vuorokauden ja tarvittaessa ainakin 120 vuorokauden ajan”; katsoo, että 1 artiklan b alakohtaa on tarkistettava, jotta voidaan riittävällä tavalla vastata haastavaan geopoliittiseen ympäristöön; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat vielä kaukana tämän tavoitteen saavuttamisesta;

                  E.

                  katsoo, että EU:n yhteistä puolustusstrategiaa tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan, kun otetaan huomioon moninaiset ja kasvavat uhat;

                  F.

                  ottaa huomioon, että EU:n globaalistrategian mukainen tavoitetaso turvallisuuden ja puolustuksen alalla kattaa kriisinhallinnan ja valmiuksien kehittämisen kumppanimaissa Euroopan ja sen kansalaisten suojelemiseksi; ottaa huomioon, että mikään jäsenvaltio ei voi suojella itseään yksin, koska EU:n kohtaamat turvallisuus- ja puolustusuhat, jotka kohdistuvat sen kansalaisiin, alueisiin ja infrastruktuureihin, ovat yhteisiä monitahoisia uhkia, joihin yksi ainoa jäsenvaltio ei voi vastata yksin; katsoo, että toimiva EU:n järjestelmä tehokasta, johdonmukaista, strategista ja yhteistä resurssien käyttöä varten hyödyttäisi EU:n turvallisuuden ja puolustuksen yleistä tasoa ja olisi enemmän kuin koskaan tarpeen nopeasti huononevassa turvallisuusympäristössä; katsoo, että kyberpuolustusta koskevaa yhteistyötä, kuten tietojenvaihtoa, koulutusta ja operatiivista tukea, on tehostettava, jotta hybridiuhkia voidaan torjua paremmin;

                  G.

                  ottaa huomioon, että PRY:n tärkeimmät toimijat ovat osallistuvat jäsenvaltiot, jotka asettavat käyttöön voimavaroja YTPP:n toteuttamiseksi (SEU-sopimuksen 42 artiklan 1 kohta ja 42 artiklan 3 kohta) ja käyttävät niitä EU:n operaatioissa ja tehtävissä, jos neuvosto antaa niille tehtävän toteuttamisen (SEU-sopimuksen 42 artiklan 1, 4 ja 5 kohta sekä 43 ja 44 artikla), ja jotka kehittävät puolustusvoimavarojaan tarvittaessa muun muassa Euroopan puolustusviraston puitteissa (SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 kohta ja 45 artikla);

                  H.

                  ottaa huomioon, että PRY:n pitkän aikavälin tavoitteena on tarjota unionille operatiivisia valmiuksia, jotka perustuvat sotilasvoimavaroihin, joita täydennetään siviilikeinoin, jotta saadaan aikaan johdonmukainen ja täysimittainen joukkokokonaisuus, joka on jäsenvaltioiden käytettävissä sotilaallista YTPP:tä varten; katsoo, että PRY:n olisi parannettava EU:n valmiuksia toimia kansainvälisen turvallisuuden tarjoajana, jotta voidaan edistää tehokkaasti ja uskottavasti kansainvälistä, alueellista ja eurooppalaista turvallisuutta, myös estämällä turvattomuuden tuonti, ja parantaa yhteentoimivuutta, jotta voidaan suojella EU:n kansalaisia ja maksimoida puolustusmenojen vaikuttavuus vähentämällä päällekkäisyyksiä, ylikapasiteettia ja koordinoimattomia hankintoja;

                  I.

                  ottaa huomioon, että PRY:n vahvistamisesta annetun neuvoston päätöksen 2017/2315 mukaan jäsenvaltioiden paremmat puolustusvoimavarat hyödyttävät myös Natoa, kun noudatetaan yhteisen joukkopoolin periaatetta, sillä edellytyksellä, että vältetään päällekkäisyyksiä ja priorisoidaan yhteentoimivuus, samalla kun vahvistetaan liittouman eurooppalaista pilaria ja vastataan toistuneisiin vaatimuksiin vahvemmasta transatlanttisesta taakanjaosta; ottaa huomioon, että Nato on edelleen monien jäsenvaltioiden turvallisuusrakenteiden kulmakivi;

                  J.

                  ottaa huomioon, että PRY luo sitovat puitteet osallistuvien jäsenvaltioiden välille, jotka ovat sitoutuneet investoimaan puolustusvoimavaroihin ja suunnittelemaan, kehittämään ja käyttämään niitä yhdessä unionin puitteissa pysyvällä ja rakenteellisella tavalla hyväksymällä 20 tiukempaa sitoumusta viidellä SEU-sopimuksessa määritellyllä alalla; katsoo, että näiden sitoumusten olisi merkittävä siirtymistä pelkästä puolustusyhteistyöstä kohti täyttä yhteentoimivuutta ja jäsenvaltioiden puolustusvoimien vahvistamista kumpaakin osapuolta hyödyttävän kahdenkeskisen kumppanuuden avulla; ottaa huomioon, että PRY:n sihteeristö arvioi näitä tiukempia sitoumuksia vuosittain kansallisissa toimeenpanosuunnitelmissa, jotka ovat osallistuvien jäsenvaltioiden saatavilla; ottaa huomioon, että näistä tiukemmista sitoumuksista huolimatta PRY:ssä ei ole käytössä tehokasta mekanismia, jolla varmistettaisiin vaatimusten noudattaminen; katsoo, että PRY-projektit olisi pantava täytäntöön siten, että otetaan huomioon osallistuvien jäsenvaltioiden teolliset valmiudet, päällekkäisyydet tai talousarviorajoitukset; katsoo, että PRY:n vaatimusten noudattamismekanismia olisi parannettava;

                  K.

                  katsoo, että osallistuvien jäsenvaltioiden on osoitettava täyttä poliittista sitoutumista hyväksymiinsä 20 tiukempaan sitoumukseen; ottaa huomioon, että sotilaallisten valmiuksien suunnittelusyklit kestävät yleensä yli kolme vuotta; ottaa huomioon, että nykyiset kansalliset sotilaallisten valmiuksien suunnittelusyklit perustuvat pääasiassa aiemmin käyttöön otettuun Naton puolustussuunnitteluprosessiin; katsoo, että olisi edistyttävä enemmän PRY:n merkittävässä sisällyttämisessä kansallisiin puolustussuunnitteluprosesseihin, jotta voidaan varmistaa osallistuvien jäsenvaltioiden valmiudet saattaa PRY-projektit päätökseen;

                  L.

                  ottaa huomioon, että PRY suunniteltiin alun perin edelläkävijöiden joukoksi, joka koostui niistä jäsenvaltioista, jotka olivat halukkaita ja kykeneviä nostamaan puolustusalan yhteistyönsä uudelle tavoitetasolle; ottaa huomioon, että osallistuvia jäsenvaltioita on 25, mutta sen ei tarvitse johtaa PRY:n rajoittamiseen ”pienimpään yhteiseen nimittäjään” perustuvalla lähestymistavalla; katsoo, että osallistuvien jäsenvaltioiden määrä on osoitus halukkuudesta tiiviimpään yhteistyöhön turvallisuuden ja puolustuksen alalla;

                  M.

                  ottaa huomioon, että PRY-projektien kolme ensimmäistä aaltoa ovat johtaneet 47 projektin määrittämiseen ja hyväksymiseen; ottaa huomioon, että tähän mennessä mikään niistä ei ole tuottanut tulosta; ottaa huomioon, että ensimmäisen aallon projektit ovat pääasiassa valmiuksien kehittämishankkeita, joihin osallistuu mahdollisimman monta jäsenvaltiota; katsoo, että PRY-projektien osallistava luonne ei saisi johtaa siihen, että osallistuvat jäsenvaltiot vesittävät tavoitteensa; katsoo, että on olennaisen tärkeää, että PRY keskittyy projekteihin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa;

                  N.

                  ottaa huomioon, että 47 PRY-projektin välillä ei näytä olevan yleistä logiikkaa; ottaa huomioon, että nykyisessä projektiluettelossa ei ole johdonmukaisuutta, laajuutta ja strategista kunnianhimoa, joten ilmeisimpiä valmiuksissa olevia puutteita ei korjata, eikä siinä puututa asianmukaisesti tai täysin niihin kriittisiin puutteisiin, jotka on yksilöity yleistavoiteprosessissa voimavarojen kehittämissuunnitelman ja puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) avulla; ottaa huomioon, että yksi näistä projekteista on keskeytetty tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi; ottaa huomioon, että muut projektit eivät ole edistyneet riittävästi tai ne ovat vaarassa pysähtyä ja että noin 30 projektia on edelleen ideointi- ja valmisteluvaiheessa; ottaa huomioon, että kunnianhimoisten sotilaallisia valmiuksia koskevien projektien kehittäminen voi kestää jopa 10 vuotta; ottaa huomioon, että suurimmassa osassa PRY-projekteja on ollut myös Euroopan puolustusrahastoon ja Natoon liittyviä puutteita;

                  O.

                  ottaa huomioon, että PRY:n toisen vaiheen on määrä alkaa vuonna 2021; ottaa huomioon, että tämä toinen vaihe tuottaa konkreettisia ja merkittäviä tuloksia, mikä tarkoittaa, että projektit on asetettava tärkeysjärjestykseen;

                  P.

                  ottaa huomioon, että tietyt PRY-projektit keskittyvät operatiiviseen toimintavalmiuteen saattamiseen, kuten EUFOR-kriisinhallinnan ydinjoukkoon (EUFOR CROC), sotilaalliseen liikkuvuuteen ja Euroopan logistiikkaverkostoon, kun taas toiset keskittyvät enemmän sotilaallisten valmiuksien kehittämiseen, kuten kyberalan nopean toiminnan ryhmiin ja kyberturvallisuuteen liittyvään keskinäiseen avunantoon; katsoo, että molempia lähestymistapoja tarvitaan, jotta voidaan päättäväisesti edistää kehitystä kohti EU:n yhteistä yhdennettyä turvallisuus- ja puolustusstrategiaa;

                  Q.

                  katsoo, että kaikkein strategisimmilla PRY-projekteilla on potentiaalia vaikuttaa ratkaisevasti unionin strategiseen riippumattomuuteen ja johdonmukaisen ja täysimittaisen joukkokokonaisuuden luomiseen;

                  R.

                  ottaa huomioon, että merkittävät Euroopan puolustushankkeet, kuten FCAS (Future Air Combat System) ja MGC (Main Ground Combat System), jäävät tällä hetkellä PRY:n soveltamisalan ulkopuolelle;

                  S.

                  katsoo, että on ratkaisevan tärkeää priorisoida ja korjata voimavarojen kehittämissuunnitelmassa havaitut voimavarapuutteet ja hyödyntää CARDia Euroopan strategisen riippumattomuuden lisäämiseksi;

                  T.

                  ottaa huomioon, että vain joissakin nykyisistä PRY-projekteista puututaan riittävällä tavalla voimavarojen kehittämissuunnitelmassa ja CARDissa havaittuihin voimavarapuutteisiin tai otetaan jo riittävällä tavalla huomioon voimavarojen kehittämissuunnitelmaan perustuvat vaikutuksiltaan suuret voimavaratavoitteet, ja katsoo, että näitä projekteja olisi pidettävä prioriteettina;

                  U.

                  katsoo, että PRY:n, CARDin, kansallisten toimeenpanosuunnitelmien ja voimavarojen kehittämissuunnitelman välistä yhdenmukaisuutta, johdonmukaisuutta ja keskinäistä vahvistamista on parannettava edelleen;

                  V.

                  ottaa huomioon, että Naton puolustussuunnitteluprosessi edistää kansallisia puolustussuunnitteluprosesseja niissä 21 osallistuvassa jäsenvaltiossa, jotka ovat Naton jäseniä;

                  W.

                  katsoo, että jäsenvaltioiden kansallisten prioriteettien, EU:n prioriteettien ja Naton prioriteettien vuorovaikutuksen olisi tapahduttava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa silloin, kun se on tarkoituksenmukaista ja merkityksellistä; katsoo, että EU:n ja Naton prioriteetteja olisi yhdenmukaistettava paremmin, jotta voidaan saavuttaa EU:n voimavaratavoitteet;

                  X.

                  katsoo, että ottaen huomioon näiden kahden organisaation erilaisen luonteen ja niiden vastuualueet PRY:n olisi oltava tehokas ja täydentävä väline, jolla voidaan käsitellä voimavarojen kehittämisen prioriteetteja ja tarjota EU:ssa määritettyjä sotilaallisia voimavaroja ja joka voi edistää Naton tavoitteiden saavuttamista;

                  Y.

                  katsoo, että EU:n globaalistrategian yhteydessä erityinen puolustus- ja turvallisuusstrategia, kuten useissa parlamentin mietinnöissä ehdotettu EU:n turvallisuutta ja puolustusta koskeva valkoinen kirja, voisi helpottaa yhteisymmärrystä nykyisistä ja tulevista haasteista ja tarjota PRY:lle ja voimavarojen kehittämissuunnitelmalle tärkeää ohjausta, joka perustuu pitkällä aikavälillä toteutettavien strategisten tavoitteiden ja toimien ymmärtämiseen;

                  Z.

                  ottaa huomioon, että tällä hetkellä PRY-projektit riippuvat osallistuvien 25 jäsenvaltion rahoitusosuuksista; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian odotetaan vähentävän kansallisia puolustusbudjetteja; toteaa, että paradoksaalisesti useat tällä hetkellä käynnissä olevista 47 PRY-projektista, jos niitä rahoitetaan vastaavasti, voisivat vahvistaa jäsenvaltioiden valmiutta siinä tapauksessa, että puhkeaa uusi valtava kansanterveyskriisi, ja mainitsee näistä seuraavat projektit: sotilaallinen liikkuvuus, eurooppalainen lääkintäjohtoporras ja monet muut projektit, jotka liittyvät logistiikkaan ja kuljetukseen, terveydenhuoltoon, katastrofiapuun, valmistautumiseen kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinaseita (CBRN) vastaan sekä haitallisten kybertoimien ja vihamielisten disinformaatiokampanjoiden torjuntaan; katsoo, että rahoituksen leikkaaminen strategisista valmiuksista, joita EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on tällä hetkellä liian vähän, heikentäisi myös niiden kykyä toimia yhdessä torjuttaessa tulevia pandemioita, CBRN-uhkia ja muita odottamattomia riskejä, joilla on merkittäviä kansainvälisiä vaikutuksia;

                  AA.

                  ottaa huomioon, että kaksikäyttöisten liikenneinfrastruktuurien rahoittaminen hyödyttää sekä siviili- että sotilaallista liikkuvuutta ja että yhdenmukaistettujen hallinnollisten menettelyjen täytäntöönpano voisi johtaa resurssien siirtämiseen asianmukaisten toimitusreittien kautta kaikkialla EU:ssa ja yhteisen turvallisuus- ja puolustusympäristön rakentamiseen;

                  AB.

                  katsoo, että PRY:n ja tulevan Euroopan puolustusrahaston on vahvistettava toisiaan ja että niiden välisiä yhteyksiä on kehitettävä edelleen voimavarojen kehittämissuunnitelmassa määriteltyjen kriittisten valmiuksien tuottamiseksi;

                  AC.

                  ottaa huomioon, että mahdollisuus saada yhteisrahoitusta tietyistä PRY-projekteista johtuviin tutkimus- ja kehitysvalmiuksiin tulevan Euroopan puolustusrahaston kautta on johtanut siihen, että osallistuvat jäsenvaltiot ovat moninkertaistaneet ehdotuksensa, ja lisännyt vaihtoja ja yhteistyötä; katsoo, että kaikissa ehdotuksissa on otettava huomioon EU:n yhteinen strateginen etu;

                  AD.

                  ottaa huomioon, että joissakin erityistapauksissa kolmansien maiden osallistuminen yksittäisiin PRY-projekteihin, jos ne täyttävät sovitut poliittiset, aineelliset ja oikeudelliset edellytykset, saattaa olla unionin strategisen edun mukaista, erityisesti kun on kyse teknisen asiantuntemuksen tai lisävalmiuksien tarjoamisesta ja kun on kyse strategisista kumppaneista; katsoo, että kolmansien maiden osallistuminen PRY-projekteihin ei saisi vaarantaa EU:n YTPP:n edistämistä koskevaa tavoitetta;

                  AE.

                  katsoo, että kolmansien maiden osallistuminen voi olla vain poikkeuksellista, siitä on päätettävä tapauskohtaisesti ja sen on tapahduttava EU:n jäsenvaltioiden kutsusta; katsoo, että tällaisen osallistumisen olisi tuotava lisäarvoa tietyille projekteille ja myötävaikutettava PRY:n ja YTPP:n vahvistamiseen ja vaativampien sitoumusten täyttämiseen ja sen olisi tapahduttava erittäin tiukoin ehdoin ja vakiintuneen ja tehokkaan vastavuoroisuuden pohjalta;

                  AF.

                  katsoo, että sopimus kolmansien maiden osallistumisesta PRY-projekteihin olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten;

                  AG.

                  ottaa huomioon poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) nykyisen roolin PRY:n ja voimavarojen kehittämisen yhteydessä ja toteaa jo pyytäneensä, että ”SEU-sopimuksen 38 artiklassa tarkoitetun poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean toimeksiantoa on tulkittava suppeasti”;

                  AH.

                  ottaa huomioon, että osallistuvat jäsenvaltiot johtavat PRY:n hallinnointia; katsoo, että PRY:n sihteeristön olisi jatkossakin tuettava yhteydenpitoa muihin EU:n toimijoihin, kun on kyse mahdollisista synergioista muiden EU:n välineiden ja aloitteiden kanssa, jotta varmistetaan avoimuus ja kattavuus sekä vältetään tarpeettomat päällekkäisyydet;

                  AI.

                  katsoo, että jäsenvaltioiden puolustusyhteistyön syventämisen EU:n tasolla olisi tapahduttava samanaikaisesti jäsenvaltioiden parlamenttien ja Euroopan parlamentin valvontavallan vahvistamisen kanssa;

                  AJ.

                  katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineessä olisi keskityttävä sotilaalliseen liikkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen liittyviin hankkeisiin, jotka ovat ratkaisevia odottamattomien konfliktien ja kriisien yhteydessä; katsoo, että PRY:n olisi edistettävä tehokkaan Schengen-alueen luomista sotilaallista liikkuvuutta varten, jotta voidaan vähentää rajamenettelyjä ja minimoida infrastruktuuriin liittyvät rasitteet; katsoo, että tässä yhteydessä olisi suhtauduttava myönteisesti Rail Baltica -hankkeeseen, joka on välttämätön Baltian maiden integroimiseksi Euroopan rautatieverkkoon, ja varmistettava sen täysi tehokkuus;

                  AK.

                  katsoo, että PRY voi tässä suhteessa edistää johdonmukaisuutta, koordinointia ja yhteentoimivuutta turvallisuuden ja puolustuksen alalla sekä vahvistaa unionin solidaarisuutta, yhteenkuuluvuutta ja selviytymiskykyä;

                  AL.

                  toteaa, että parlamentin olisi toimittava yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä sekä huolehdittava poliittisesta valvonnasta ja annettava neuvoja perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti;

                  AM.

                  toteaa kehottavansa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toimittamaan vuosikertomuksen PRY:n täytäntöönpanosta;

                  AN.

                  ottaa huomioon, että PRY-yhteistyön puitteissa toteutettavat osallistuvien jäsenvaltioiden yhteiset tutkimus- ja kehitystoimet antavat tietä merkittäville teknologisille läpimurroille, mikä puolestaan antaa unionille kilpailuedun nykyaikaisten puolustusvoimavarojen alalla;

                  1.

                  suosittaa neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että

                              a)

                              tiedotetaan parlamentille PRY:n uudelleentarkastelusta ja kuullaan sitä aiheesta sekä huolehditaan siitä, että parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon SEU-sopimuksen 36 artiklan mukaisesti, erityisesti vuonna 2020 päättyvän ensimmäisen PRY-vaiheen meneillään olevan strategisen uudelleentarkastelun yhteydessä, jotta varmistetaan vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja valvonnan vahvistaminen;

                              b)

                              korostaa, että konfliktinratkaisu on nostettava ensisijaiseksi tavoitteeksi;

                              c)

                              pannaan täytäntöön unionin strateginen visio ja määritellään yhteiset uhat muun muassa panemalla täytäntöön EU:n vuoden 2016 globaalistrategiassa määritelty tavoitetaso, myös strategista kompassia koskevan käynnissä olevan työn avulla, mikä on toteutettava yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien ja instituutioiden kanssa, ja vahvistetaan PRY:n operatiivista ulottuvuutta;

                              d)

                              laaditaan mahdollisimman pian strategisesta kompassista käytyjen keskustelujen tulosten perusteella täysimittainen EU:n turvallisuutta ja puolustusta koskeva valkoinen kirja; pannaan merkille, että strategisen kompassin ensimmäisten tulosten odotetaan valmistuvan vuoden 2022 alkupuoliskolla;

                              e)

                              varmistetaan synergiavaikutukset ja johdonmukaisuus EU:n eri puolustusaloitteiden ja -operaatioiden välillä;

                              f)

                              kannustetaan osallistuvia jäsenvaltioita kohdennettujen ehdotusten ja riittävän viestinnän avulla kehittymään puhtaasti kansalliseen puolustukseen keskittymisestä vahvempaan eurooppalaiseen puolustukseen keskittymiseen ja toteuttamaan jäsenneltyjä toimia eurooppalaisen yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan käytön lisäämiseksi ensisijaisesti, koska yksittäisellä osallistuvalla jäsenvaltiolla ei ole yksin mahdollisuutta puuttua valmiuksissa havaittuihin puutteisiin; kannustetaan osallistuvia jäsenvaltioita ja yleisemmin jäsenvaltioita olemaan vähentämättä puolustusmenojaan tulevina vuosina ja etenkään taloudellista osallistumistaan eurooppalaisiin yhteistyöprojekteihin;

                              g)

                              lisätään EU:n talousarvioon liittyvää kunnianhimoa puolustusvoimavarojen vahvistamiseksi erityisesti rahoittamalla riittävästi tulevaa Euroopan puolustusrahastoa ja sotilaallista liikkuvuutta tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

                              h)

                              varmistetaan, että PRY:tä käytetään tehokkaasti välineenä siirryttäessä kohti kestävää ja tehokasta EU:n puolustusyhteistyötä, jolla parannetaan osallistuvien jäsenvaltioiden puolustusvalmiuksia ja yhteentoimivuutta yhteisenä tavoitteena erityisesti joukkojen käytettävyyden, yhteentoimivuuden, joustavuuden ja toimintavalmiuden osalta EU:n strategisen riippumattomuuden lisäämistä koskevan tavoitteen mukaisesti, samalla kun pidetään yllä tiivistä yhteistyötä halukkaiden osallistuvien jäsenvaltioiden välillä, lisätään EU:n ja Naton yhteistyötä EU:n ja Naton jäsenten välillä ja ylläpidetään tiivistä yhteistyötä muiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa;

                              i)

                              varmistetaan, että PRY-projekteista saatavien valmiuksien rahoitus Euroopan puolustusrahastosta keskitetään joukkoon strategisia avainprojekteja voimavarojen kehittämissuunnitelmaan perustuvien prioriteettien mukaisesti, jotta rahoituksen vaikutus olisi mahdollisimman suuri; varmistetaan että PRY-projektien valinnassa noudatetaan voimavarojen kehittämissuunnitelman vaikutuksiltaan suuria voimavaratavoitteita;

                              j)

                              tunnustetaan, että parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä sekä huolehtii poliittisesta valvonnasta ja antaa neuvoja perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti;

                              k)

                              sisällytetään PRY-projektisykliin suoraan PRY:n ja Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman (EDIDP) ja Euroopan puolustusrahaston välinen yhteys, jotta voidaan edistää tehokkaammin unionin turvallisuus- ja puolustusalan tavoitteiden saavuttamista; vaaditaan kunkin projektin dokumentointia ennen talousarviota koskevia valintoja;

                              l)

                              keskitetään PRY-toimet projekteihin, joilla pyritään järjestelmällisesti vahvistamaan sotilaallista YTPP:tä;

                                          i)

                                          jotka edistävät merkittävien voimavaravajeiden korjaamista operatiivisemmalla painopisteellä vastaamalla suoraan operaatioihin osallistuvien Euroopan asevoimien tarpeisiin,

                                          ii)

                                          joilla on strateginen ja integroiva ulottuvuus, kuten EUFOR CROC, sotilaallinen liikkuvuus, Euroopan logistiikkaverkosto tai CRRT, tai

                                          iii)

                                          joilla luodaan tarvittaessa uusia synergioita ja mittakaavavaikutuksia;

                              m)

                              keskitetään PRY rakentaviin projekteihin, joilla on aito eurooppalainen strateginen ulottuvuus, ja vahvistetaan siten Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa;

                              n)

                              korostetaan, että on tärkeää toteuttaa pieni määrä strategisia projekteja, erityisesti strategisia edellytyksiä (johtamisjärjestely, kuljetus, tiedustelu), jotka olisi asetettava etusijalle, koska ne luovat perustan entistä integroidummalle eurooppalaiselle puolustukselle;

                              o)

                              pannaan merkille, että luotaessa PRY Lissabonin sopimuksella haluttiin muodostaa sellaisten jäsenvaltioiden etujoukko, jotka haluavat yhdistää resursseja ja voimavaroja kunnianhimoisten yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi turvallisuuden ja puolustuksen alalla; otetaan huomioon, että unionin on tarpeen luoda asteittain komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuuteen yhteinen kehys, jonka puitteissa jäsenvaltiot suorittavat kansallista puolustuspolitiikkaa koskevat tarkastelunsa, jakavat tuloksia ja kokoavat tiedustelutietoa, jotta voidaan luoda perusta aidolle eurooppalaiselle puolustukselle;

                              p)

                              tunnustetaan tässä yhteydessä niiden komission poliittisten suuntaviivojen arvo, jotka koskevat puolustuspolitiikkaa ja erityisesti tarvetta toteuttaa rohkeita toimia todellisen Euroopan puolustusunionin luomiseksi ja ottaa käyttöön EU:n turvallisuutta koskeva yhdennetty ja kattava lähestymistapa; omaksutaan näkemys, että komission uuden puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosaston perustamisen myötä olisi edistettävä johdonmukaisuutta, reilua yhteistyötä ja yhdennettyä koordinointia puolustusvoimavarojen luomisessa eri jäsenvaltioissa sekä lujitettava EU:n sotilaallista infrastruktuuria ja parannettava EU:n teollisuuden ja sisämarkkinoiden tehokkuutta;

                              q)

                              tunnustetaan, että parlamentilla olisi oltava näkyvä rooli YTPP:n täytäntöönpanon ja arvioinnin valvonnassa; tiedotetaan parlamentille kaikilta osin ja kuullaan sitä täysimääräisesti vuonna 2020 päättyvän ensimmäisen PRY-vaiheen meneillään olevan strategisen uudelleentarkastelun yhteydessä; katsotaan, että jos jäsenvaltioiden puolustusyhteistyötä EU:n tasolla lisätään, olisi samalla vahvistettava parlamentin valvontavaltaa;

                              r)

                              pyritään varmistamaan, että keskeiset valmiudet, kuten jäsenvaltioiden asevoimien tulevat keskeiset maa-, meri-, ilma-, kyber- ja muut yksiköt, saatetaan PRY:n piiriin tai ainakin tarvittaessa liitetään siihen läheisesti, jotta

                                          i)

                                          voidaan lisätä sotilaallisen YTPP:n operatiivista valmiutta ja

                                          ii)

                                          varmistaa, että PRY-toimet täydentävät olemassa olevia valmiuksia ja että niitä käytetään siten, että nykyiset puutteet korjataan ja yleiskustannukset korvataan;

                              s)

                              laaditaan innovatiivisia kannustimia YTPP-operaatioiden yhteentoimivuuden ja toimintavalmiuteen saattamisen parantamiseksi;

                              t)

                              lisätään investointeja siviililiikenneinfrastruktuurin yhteenliittämiseen sotilaallisen liikkuvuuden suunnittelun kanssa yhteensopivalla tavalla;

                              u)

                              tutkitaan osana EU:n taisteluosastojärjestelmän uudistusta, saadaanko se PRY:n piiriin sen operatiivisten valmiuksien, modulaarisuuden ja ketteryyden lisäämiseksi perustamalla pysyviä monikansallisia yksiköitä, jotka hoitavat SEU 43 artiklassa määriteltyjä sotilaallisia tehtäviä ja parantavat EU:n kykyä toteuttaa kriisinhallintaoperaatioita, myös vaativimpia operaatiota, kuten rauhanrakentamista, ja käyttää sitä strategisena operaatioalueen ulkopuolelle sijoitettuna joukkona;

                              v)

                              tuetaan ja edistetään tarvittaessa PRY-projektien ryhmittämistä voimavaraklustereiksi ja arvioidaan niiden strategista merkitystä pitäen mielessä tavoite saada aikaan täysimittainen joukkokokonaisuus ja keskitetään toimet niihin, joilla on suurimmat mahdollisuudet saavuttaa Euroopan strateginen riippumattomuus; tarkastellaan uudelleen nykyistä 47 projektin luetteloa ja muodostetaan projektiklustereita tai peruutetaan osallistuvien jäsenvaltioiden harkinnan mukaan projekteja, jotka eivät edisty riittävästi tai joista ei koidu riittävästi molemminpuolista hyötyä EU:lle;

                              w)

                              edistetään 20 PRY-sitoumuksen noudattamista määrittelemällä selkeät ja yksinkertaiset vaatimusten noudattamista koskevat vertailuarvot ja varmistamalla, että tulevissa projektiehdotuksissa käsitellään erityistä EU:n voimavarojen kehittämisen prioriteettia; varmistetaan, että kaikki projektien edistymistä koskevat uudelleentarkastelut perustuvat selkeisiin ja avoimiin kriteereihin myös silloin, kun niitä osarahoitetaan EDIDP:n tai tulevan Euroopan puolustusrahaston puitteissa; varmistetaan, että tällaisia kriteerejä käytetään osoittimina kaikissa PRY-projekteihin osallistuvissa jäsenvaltioissa; varmistetaan, että osallistuvat jäsenvaltiot parantavat edelleen kansallisissa toimeenpanosuunnitelmissaan annettujen tietojen laatua ja tarkkuutta ja esittävät, miten ne aikovat täyttää mainitut 20 PRY-sitoumusta;

                              x)

                              parannetaan EU:n puolustussuunnittelun ja -kehittämisen välineiden ja aloitteiden johdonmukaisuutta; hyödynnetään PRY-projektisyklin ja muiden puolustusvoimavaroihin liittyvien prosessien, kuten EU:n yleistavoiteprosessin, voimavarojen kehittämissuunnitelman ja CARDin, välisiä synergioita, jotta voidaan esittää kohdennetumpia, kypsempiä, kehittyneempiä ja jäsennellympiä projekteja; varmistetaan, että esittämissykli mahdollistaa useiden eurooppalaisten aloitteiden synkronoidun toteuttamisen, Euroopan puolustusrahasto mukaan luettuna;

                              y)

                              kannustetaan osallistuvia jäsenvaltioita ottamaan voimavarojen kehittämissuunnitelma osaksi niiden kansallisia puolustussuunnitteluprosesseja, jotta autetaan niitä korjaamaan voimavaroihin liittyvät puutteet;

                              z)

                              vahvistetaan PRY:n sihteeristön keskeinen rooli kaikkien projektien keskitettynä yhteyspisteenä ja pyydetään sihteeristöä tekemään säännöllisesti projektien edistymistä koskevia tilannekatsauksia parlamentille sekä kaikkien sidosryhmien hyödyksi käyttämällä projektien koordinoinnista vastaavien jäsenvaltioiden keräämiä tietoja; kannustetaan osallistuvia jäsenvaltioita jatkamaan tehokkaampaa vuoropuhelua PRY:n sihteeristön kanssa kansallisten toimeenpanosuunnitelmiensa uudelleentarkastelusta ja päivittämisestä;

                              aa)

                              kehotetaan osallistuvia jäsenvaltioita varmistamaan konkreettinen edistyminen nykyisten PRY-projektien toteuttamisessa;

                              ab)

                              selkeytetään poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean roolia PRY-prosessissa, sillä tästä ei määrätä SEU-sopimuksessa, ja varmistetaan tässä yhteydessä Euroopan unionin sotilaskomitean (EUSK) tärkeä rooli tapauskohtaisen sotilaallisen neuvonnan antamisessa komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle;

                              ac)

                              otetaan EUSK mukaan täysimittaisen joukkokokonaisuuden määrittämiseen;

                              ad)

                              pohditaan sellaisen EU:n puolustusneuvoston perustamista nykyisen puolustusministerien kokoonpanossa kokoontuvan ulkoasiainneuvoston pohjalta, joka on myös Euroopan puolustusviraston ministeritason johtokunta, ja EU:n puolustusministerien PRY-kokoonpanon pohjalta, jotta voidaan tarvittaessa taata resurssien priorisointi ja tehokas yhteistyö ja yhdentyminen jäsenvaltioiden välillä;

                              ae)

                              selkiytetään tai määritellään PRY:n ja Euroopan puolustusrahaston hallinnoinnin välinen yhteys ja tiedotetaan parlamentille jälkivalvontaprosessissa, kun on kyse PRY-projektien rahoittamisesta Euroopan puolustusrahastosta;

                              af)

                              harkitaan joidenkin osallistuvien jäsenvaltioiden pyynnöstä PRY-projektien esittämissyklin muuttamista, jotta voidaan tehostaa näiden projektien kohdentamista ja kypsyysastetta ja parantaa niiden rakennetta;

                              ag)

                              selkiytetään sääntöjä, jotka koskevat kolmansien osapuolten osallistumista PRY:hyn, ottaen huomioon EU:n päätöksenteon riippumattomuuden ja täyden vastavuoroisuuden merkitys sekä yhteisymmärrys siitä, että tapauskohtainen lähestymistapa on kaikkein hyödyllisin EU:n kannalta, ja ottaen huomioon

                                          i)

                                          tarve laatia ja hyväksyä kattava ja perustavanlaatuinen asiakirja, jolla säännellään tulevaa yhteistyötä, jossa kolmannet osapuolet osallistuvat PRY-projekteihin, ja

                                          ii)

                                          se seikka, että kolmannen osapuolen osallistumista koskeva päätöksentekoprosessi olisi toteutettava kunkin PRY-projektin tasolla;

                              ah)

                              kannustetaan käyttämään ”tulevia uhkia” tulevien PRY-projektiehdotusten perustana; lujitetaan kumppanuuksia Naton, YK:n, Afrikan unionin ja muiden tahojen kanssa; varmistetaan, että pk-yritysten osallistuminen ja osallistaminen otetaan huomioon PRY-projektien kaikissa asiaankuuluvissa näkökohdissa;

                              ai)

                              varmistetaan, että PRY-projekteissa kehitetään edelleen ja lisätään osallistuvien jäsenvaltioiden teollisia valmiuksia nanoteknologian, supertietokoneiden, tekoälyn, miehittämättömien ilma-alusten teknologian, robotiikan ja muilla aloilla, mikä puolestaan varmistaa Euroopan omavaraisuuden ja riippumattomuuden ulkomaisista tuojista näillä aloilla sekä helpottaa uusien työpaikkojen luomista;

                              aj)

                              todetaan, että covid-19-pandemia on osoittanut, ettei unionilla ole riittävästi toimivaltaa terveydenhuollon alalla; tunnustetaan, että samalla on tarpeen laatia EU:n yhteinen puolustusstrategia, jotta voidaan reagoida EU:n rajoihin ja alueisiin kohdistuvaan hyökkäykseen, ja todetaan, että PRY on myönteinen askel kohti tämän tavoitteen saavuttamista;

                              ak)

                              todetaan, että eurooppalaisilla asevoimilla on keskeinen rooli puututtaessa covid-19-pandemian aiheuttamiin haasteisiin, olipa kyse sitten terveysuhan hallinnasta tai siviilioperaatioiden tukemisesta, ja että asevoimilla on myös rajatylittävä ulottuvuus ja solidaarisuustehtävä; nähdään potentiaaliset hyödyt, joita uudet kunnianhimoiset PRY-projektit tuovat tämän alan yhteisten eurooppalaisten valmiuksien kehittämiseen, kun niissä laajennetaan aiempien projektien ja erityisesti siirrettävän sotilaallisen katastrofiapupaketin ja eurooppalaisen lääkintäjohtoportaan työtä;

                              al)

                              kehotetaan neuvostoa ja osallistuvia jäsenvaltioita keskittymään kyberuhkien sietokykyyn ja laatimaan yhteisen strategian sekä menettelyjä, joilla kyberhäiriötilanteisiin reagoidaan PRY-projektien avulla, jotta jäsenvaltioihin voidaan luoda sietokyvyltään parempi ympäristö;

                              am)

                              pannaan merkille, että 15. tammikuuta 2020 annetussa päätöslauselmassa (8) ilmaistussa parlamentin kannassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin todetaan, että turvallisuus ja EU:n globaali rooli olisi määriteltävä osana toimintapolitiikan painopisteitä, jotka ovat ennalta määritellyt mutta eivät kuitenkaan tyhjentävät, ja tunnustetaan, että tämä olisi tilaisuus ottaa kansalaiset mukaan PRY:n vahvistamista koskevaan keskusteluun keinona edistyä kohti itsenäistä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa unionillemme;

                  2.

                  kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle.

         (1)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUVL L 65, 8.3.2018, s. 24.

         (3)  EUVL L 161, 26.6.2018, s. 37.

         (4)  EUVL L 294, 21.11.2018, s. 18.

         (5)  EUVL L 293, 14.11.2019, s. 113.

         (6)  EUVL C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (7)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 125.

         (8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0010.