title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Kyproksen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/55

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Kyproksen vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/12)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Kypros kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Kyproksen olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1, 3 ja 5 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Kyprosta koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. On erittäin tärkeää, että Kypros puuttuu yksityisestä, julkisesta ja ulkoisesta ylivelkaantumisesta aiheutuvaan suureen epätasapainoon ja järjestämättömien lainojen suureen määrään.

                  (4)

                  Kypros toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 19 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Kyprokseen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan, että nimellinen julkisen talouden rahoitusasema on 1,7 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja hieman alle 2,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema, saavutetaan suunnitelmien mukaan vuosina 2018–2021. Julkisen talouden velka supistui noin 97,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja vuoden 2018 vakausohjelmassa sen odotetaan kasvavan 105,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuvan tasaisesti sen jälkeen 88 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Vakausohjelmassa esitetyt makrotalouden oletuksiin liittyvät riskit painottuvat kehityksen heikkenemisen suuntaan, mikä johtuu ensi sijassa rahoitusalan järjestämättömien lainojen suuresta määrästä.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017 Kyprokselle pysymistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (6) 1,9 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 0,5 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kyproksen ennustetaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2018 ja velkasääntöä vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Kyproksen ennustetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samalla menokehitystä olisi seurattava huolellisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti ottaen huomioon tulojen vakauteen liittyvät mahdolliset tulevat riskit.

                  (8)

                  Sähköisen hallinnon palveluja, sääntelyn laatua ja henkilöstön liikkuvuutta koskevista viimeaikaisista toimista huolimatta julkisen hallinnon tehottomuus on edelleen haaste ja vaikuttaa liiketoimintaympäristöön. Keskeiset lainsäädäntöehdotukset, joiden tarkoituksena on puuttua tähän kysymykseen, ovat edelleen toteuttamatta. Näihin kuuluvat julkishallinnon ja paikallishallintojen uudistusta koskevat ehdotukset. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän puutteet saattavat edistää julkisten vastuusitoumusten kasautumista ja estää kyvyn investoida keskeisiin yleishyödyllisiin palveluihin, kuten televiestintään ja energiaan. Julkisen sektorin palkkamenojen hillitseminen on ollut merkittävä tekijä Kyproksen julkisen talouden vakauttamisessa. On kuitenkin huomattava, että nykyisen julkisen sektorin palkkojen nousua rajoittavan työehtosopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2018 eikä pysyvämpää ratkaisua ole vieläkään.

                  (9)

                  Joulukuussa 2017 hyväksyttiin kansallinen korruptiontorjuntastrategia ja -toimintasuunnitelma. Nykyisen korruptiontorjuntaelimen resurssit ovat edelleen riittämättömät, mutta hallitus harkitsee uuden riippumattoman elimen perustamista. Erilaiset lainsäädäntöaloitteet, kuten väärinkäytösten paljastajien suojaa, lobbausta ja varallisuusilmoituksia koskevat lainsäädäntöehdotukset, ovat parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Jos ne hyväksytään, ne auttaisivat lujittamaan kansallista korruptiontorjuntakehystä.

                  (10)

                  Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia unionin lainsäädännön täydentämiseksi. Osinko- ja korkomaksujen suuri määrä (suhteessa BKT:hen) viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät Kyproksen verosääntöjä. Koska Kyprokseen sijoittautuneiden yritysten unionin ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on unionissa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suorittamista osinko-, korko- ja – monissa tapauksissa – rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Aggressiivista verosuunnittelua saattavat helpottaa se, että tällaisia veroja ei ole käytössä, ja yhtiöveroon sovellettavat verotuksellista kotipaikkaa koskevat säännöt. Vaikka nimelliskorkojen vähennysjärjestelmät auttavat vähentämään velanoton suosimista, niitä voidaan käyttää myös veronkiertotarkoituksessa, jos tehokkaita väärinkäytösten vastaisia sääntöjä ei ole. Komissio ottaa huomioon myönteiset toimet (ts. yhtiöveroon sovellettavien verotuksellista kotipaikkaa koskevien sääntöjen ilmoitettu tarkastelu ja suunnitellut muutokset siirtohinnoittelusäännöksiin), joista on ilmoitettu tai jotka on hyväksytty. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

                  (11)

                  Oikeusjärjestelmän tehottomuus vaikuttaa edelleen sopimusten täytäntöönpanoon ja siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden nopeaan ratkaisemiseen. Monimutkaiset siviiliprosessit ja tuomioistuinten päätösten heikko täytäntöönpano heikentävät pankkien halukkuutta turvautua maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskeviin sääntelypuitteisiin järjestämättömien lainojen vähentämiseksi. Useilla uudistuksilla pyritään ratkaisemaan oikeusjärjestelmän huomattavimmat ongelmat, joita ovat erityisesti tuomioistuinten vähäinen digitalisointi ja tuomarien elinikäisen koulutuksen puute.

                  (12)

                  Uusien maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskevien sääntelypuitteiden hyödyntäminen on edelleen rajallista, mikä heikentää pyrkimyksiä vähentää järjestämättömiä lainoja. Sääntelypuitteiden täytäntöönpanoa ja toimintaa tarkastelemaan on asetettu sidosryhmien edustajista koostuva työryhmä. Joitain hallinnollisia toimenpiteitä on toteutettu saantokirjojen myöntämissuman selvittämiseksi. Suma on kuitenkin merkittävä, eikä kiinteistöjen siirtojärjestelmän (eli saantokirjojen myöntäminen ja siirto) puutteiden korjaamiseksi ole vielä rakenteellista ratkaisua.

                  (13)

                  Järjestämättömien lainojen suuri määrä on pankkialan keskeinen haavoittuvuustekijä ja vaikuttaa luottojen tarjontaan. Pankit kohtaavat edelleen esteitä pyrkiessään perimään saataviaan maksunsa laiminlyöneiltä lainaajilta, ja heikko lainojen takaisinmaksukuri muodostaa edelleen ongelman. Järjestämättömien lainojen määrä supistui vuonna 2017, vaikkakin epätasaisesti pankista riippuen. Tämä oli tulosta velkojen uudelleenjärjestelyistä, jolloin velkoja poistettiin taseesta ja vaihdettiin omaisuudeksi. Pankkien järjestämättömien lainojen vähentämissuunnitelmien kestävyys on edelleen epävarmaa, sillä maksulaiminlyöntien ja uudelleenjärjestelyjen uusiutumisaste on korkea ja kiinteistömarkkinoihin liittyvät pankkien riskit kasvavat. Nämä tekijät viittaavat tarpeeseen toteuttaa nopeasti kattavampi strategia, joka nopeuttaisi pankkien taseiden puhdistamista ja jossa otetaan huomioon heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvat sosiaaliset seuraukset. Lisäksi olisi suunniteltava huolellisesti kannustimet takaisinmaksukurin lujittamiseksi. Näyttää siltä, että tähän strategiaan olisi kuuluttava lainsäädäntömuutoksia vaateiden täytäntöönpanemiseksi tehokkaasti ja lainojen myynnin helpottamiseksi, mukaan lukien lainanottajien suoja ja sähköisten huutokauppojen käyttöönotto. Lisäksi vakuutus- ja eläkerahastojen valvonnan ohjaus-, hallinnointi- ja hallintovalmiudet ovat yhä heikkoja. Hallitus aikoo esittää lainsäädäntöehdotuksia tämän asian korjaamiseksi vuoden 2018 aikana.

                  (14)

                  Kasvua koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ansiosta on edistytty jonkin verran strategisten investointien, yrittäjyyden ja paremman sääntelyn osalta. Eräiden tärkeiden uudistusten toteuttaminen on kuitenkin pysähtynyt, ja tämä koskee erityisesti investointihankkeita koskevien lupien myöntämistä. Rahoituksen saanti on parantunut eräiden vakuusvaatimuksiin tehtyjen parannusten ansiosta, mutta se on edelleen keskeinen ongelma erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta. Rahoitustukitoimenpiteet perustuvat ensi sijassa avustuksiin. Toistaiseksi Kyproksessa hyödynnetään erittäin vähän yritysten vaihtoehtoisia rahoituksen lähteitä, kuten riskipääomaa, oman pääoman ehtoista rahoitusta ja joukkorahoitusta. Yksityistämistoimia, joiden tavoitteena on houkutella tuottavuutta lisääviä ulkomaisia investointeja, on monissa tapauksissa lykätty, ja vain muutamat yksityistämishankkeet (esim. Larnakan satama) etenevät vähitellen.

                  (15)

                  Työllisyys lisääntyy ja työttömyys vähenee nopeasti, vaikkakin nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työttömyysaste on yhä korkea. Julkisten työvoimapalvelujen hallinnollista kapasiteettia parantavien toimien toteuttaminen jatkuu. Työnantajille tarkoitettuihin palveluihin, asiakkaiden luokitteluun, henkilökohtaiseen neuvontaan ja aktivointiin (mukaan lukien taatun vähimmäistulon saajat) liittyy edelleen haasteita. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (15–24-vuotiaat) osuus on yhä unionin suurimpia. Kentällä toteutettavat toimenpiteet ja nuorille tarjottu oikea-aikainen, räätälöity apu ovat vähäisiä, minkä vahvistaa aktivointiohjelmien vähäinen osallistujamäärä.

                  (16)

                  Koulutusalan uudistaminen on edennyt, mutta siihen liittyy vielä huomattavia haasteita. Viimeaikaisia myönteisiä tuloksia ovat koulujen opetussuunnitelman perusteellinen uudistaminen ja opettajien uuden nimitysjärjestelmän täytäntöönpano. Kyproksen koulutusmenot ylittävät unionin keskiarvon, mikä on osoitus vahvasta sitoutumisesta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Koulutustulokset ovat kuitenkin heikkoja ja koulunkäynnin keskeyttäminen on lisääntynyt merkittävästi, vaikkakin se on selvästi unionin keskiarvoa harvinaisempaa. Osallistuminen ammatilliseen koulutukseen on vähäistä, opettajien arviointijärjestelmän uudistus on vielä meneillään ja suuri osa korkea-asteen tutkinnon suorittaneista työskentelee edelleen ammateissa, joissa ei välttämättä tarvita akateemista tutkintoa.

                  (17)

                  Kypros on edistynyt merkittävästi terveydenhuollossa hyväksymällä uuden kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustamista koskevaa lainsäädäntöä. Uuden järjestelmän tarkoituksena on parantaa terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta, ottaa käyttöön yleiskattava terveydenhuolto, vähentää potilailta perittävien maksujen suurta määrää ja lisätä terveydenhuoltopalvelujen tehokkuutta julkisella sektorilla. Ennen kuin järjestelmä otetaan täysimääräisesti käyttöön vuonna 2020 täytäntöönpanoon liittyy merkittäviä haasteita ja investointitarpeita. Toimia olisi jatkettava kustannusten mahdollisen ylittymisen välttämiseksi, terveydenhuoltopalvelujen (myös perusterveydenhuollon) tarjoajien toiminnan nykyaikaistamiseksi ja tehostamiseksi, sähköisten terveydenhuoltopalvelujen käyttöönottamiseksi ja kansallisen lääkeorganisaation perustamiseksi. Pitkäaikaishoidon taso on alhainen ja muodostaa haasteen väestön ikääntyessä.

                  (18)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kyproksen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kyprokselle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (19)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (7), että Kyproksen odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (20)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2018 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5,

            SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  hyväksyy lainsäädäntöuudistuksen julkisen sektorin tehokkuuden parantamiseksi erityisesti julkishallinnon toiminnan sekä valtionyhtiöiden ohjauksen ja hallinnoinnin ja paikallishallintojen osalta;

                  2.

                  vauhdittaa toimia oikeusjärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi uudistamalla siviiliprosesseja, lisäämällä tuomioistuinten erikoistumista ja perustamalla täysimääräisesti toimivan sähköisen oikeudenkäyttöjärjestelmän; ryhtyy toimenpiteisiin maksukyvyttömyyttä ja ulosmittausta koskevien sääntelypuitteiden käyttöönottamiseksi kokonaan ja varmistaa saantokirjojen myöntämistä ja kiinteään omaisuuteen liittyvien oikeuksien siirtämistä koskevat luotettavat ja nopeat järjestelmät;

                  3.

                  nopeuttaa järjestämättömien lainojen vähentämistä toteuttamalla kattavan strategian, johon sisältyy lainsäädäntömuutoksia vaateiden täytäntöönpanon tehostamiseksi ja lainojen myynnin helpottamiseksi; yhdistää vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen valvonnan ja vahvistaa sitä;

                  4.

                  asettaa etusijalle kasvua koskevan toimintasuunnitelman keskeisten seikkojen täytäntöönpanon, erityisesti nopeuttamalla strategisia investointeja, ja toteuttaa lisätoimia, jotka parantavat pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta; parantaa valtionyhtiöiden suorituskykyä muun muassa käynnistämällä jälleen yksityistämishankkeiden toteuttamisen;

                  5.

                  saattaa päätökseen uudistukset, joiden tarkoituksena on lisätä julkisten työvoimapalveluiden kapasiteettia ja tuloksellisuutta, ja vahvistaa työttömille tai koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarkoitettua kenttätyötä ja aktivointitukea; saattaa koulutusjärjestelmän uudistuksen loppuun, mukaan lukien opettajien arviointi ja toimet ammatillisen koulutuksen kapasiteetin lisäämiseksi; ryhtyy toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä on suunnitelmien mukaisesti täysin käytössä vuonna 2020.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (7)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Ruotsin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/116

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Ruotsin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/26)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Ruotsia koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymän maakohtaisen suosituksen (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Asuntojen yliarvostus yhdistettynä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Jo ennestään suuret kotitalouksien velat jatkavat kasvuaan. Asuntojen hinnat ovat nousseet nopeasti ja käytännössä keskeytyksettä noin 20 vuoden ajan. Vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä hinnat laskivat. Arvostusindikaattorit osoittavat silti, että asuntojen hinnat ovat edelleen erittäin korkeita suhteessa talouden perustekijöihin. Vaikka vaikuttaa siltä, että pankeilla on riittävästi pääomaa, hallitsemattomat korjausliikkeet voivat vaikuttaa myös rahoitusalaan, sillä pankkien riskipositio, joka kohdistuu kotitalouksien asuntolainoihin, on kasvussa. Korjausliikkeiden heijastusvaikutukset voivat ulottua naapurimaihin, sillä niiden ja Ruotsin rahoitusjärjestelmät ovat sidoksissa toisiinsa. Viime vuosina on toteutettu toimenpiteitä, joilla hillitään asuntovelan kasvua ja lisätään asuntorakentamista. Politiikkatoimet eivät kuitenkaan vielä ole olleet riittäviä vaikuttamaan asuntojen yliarvostukseen. Tärkeitä toimia on vielä toteuttamatta. Erityisesti olisi puututtava omistusasumisen verokannustimiin sekä lisättävä asuntotarjonnan ja vuokra-asuntomarkkinoiden toimivuutta.

                  (3)

                  Ruotsi toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 lähentymisohjelmassaan, että se saavuttaa vuonna 2018 ylijäämän, joka on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja pysyy edelleen koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessaan, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 37,3 prosenttiin vuonna 2018 ja edelleen 29,0 prosenttiin vuonna 2021. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä talouskasvun ja terveen julkisen talouden ansiosta. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2018 talousennusteen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018 ja 1,0 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Neuvosto katsoo vuoden 2018 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2018 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Kotitalouksien velkaantuneisuus on jatkanut kasvuaan jo ennestään korkealta tasolta. Vuonna 2017 kotitalouksien velka kasvoi 7,0 prosenttia, ja velan määrä oli suhteessa BKT:hen 86 prosenttia ja suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin 184 prosenttia. Nämä luvut kuuluvat unionin korkeimpiin. Uusien asuntolainan ottajien keskimääräinen velka suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin pieneni jonkin verran vuonna 2016, mutta kasvoi jälleen vuonna 2017 uuteen ennätykseen eli 411 prosenttiin. Kotitalouksien velkaantumisen kasvu johtuu pääasiassa asuntolainamäärän lisääntymisestä, joka liittyy asuntojen korkeisiin hintoihin ja lainarahoitteista kiinteistösijoittamista suosiviin rakenteellisiin vääristymiin. Velka jakautuu epätasaisesti, sillä alemman tulotason kotitalouksien ja nuorempien kotitalouksien velkataakka on erityisen suuri suhteessa tuloihin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä. Niitä ovat luototusasteen rajoittaminen, pankkien riskipainojen alarajojen tarkistaminen ja virallisen asuntolainojen lyhentämissäännön käyttöönotto kesäkuussa 2016. Uusi tiukennettu lyhennysvaatimus asuntolainoille, jotka ovat käytettävissä oleviin tuloihin suhteutettuina suuria, tuli voimaan maaliskuussa 2018. Ruotsi on myös hyväksynyt lainsäädäntöä makrotalousvalvonnasta vastaavan viranomaisen (Finansinspektionen) oikeudellisten valtuuksien vahvistamiseksi. Uudet valtuudet ovat olleet käytössä helmikuusta 2018 alkaen. Niiden ansiosta viranomainen voi reagoida aikaisemmin ja laajemmalla toimenpidevalikoimalla kotitalouksien velan kasvuun liittyviin riskeihin. Tähän mennessä toteutettujen makrovakaustoimenpiteiden vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää olleen vähäinen. Kotitalouksien velan kasvua voitaisiin hillitä rajoittamalla asteittain asuntolainakorkojen verovähennysoikeutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja, mutta hallitus ei ole edistynyt tässä asiassa.

                  (7)

                  Ruotsin talous kasvoi vuonna 2017 voimakkaasti, noin 2,4 prosenttia, vahvan kotimaisen kysynnän ruokkimana. Investointien panos kysyntään oli erityisen vahva, sillä ne lisääntyivät kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen aikana 6,0 prosenttia (vuositasolla) asuntoinvestointeihin painottuen. Vaikka uudisrakentaminen on viime vuosina lisääntynyt voimakkaasti, tarjonta on edelleen puutteellista, ja erityisesti suurten kaupunkien ympäristössä on pulaa kohtuuhintaisista asunnoista. Kohtuuhintaisten asuntojen puute voi rajoittaa myös työvoiman liikkuvuutta ja haitata maahanmuuttajien integrointia työmarkkinoille sekä edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta.

                  (8)

                  Kaksi vuosikymmentä jatkuneen asuntojen hintojen nopean nousun jälkeen asuntomarkkinoilla koettiin asteittainen hintojen lasku syksyllä 2017, mutta hinnat ovat edelleen korkeammat kuin perustekijöiden perusteella voitaisiin olettaa. Hintoja nostavia keskeisiä tekijöitä ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet ja edulliset luottoehdot yhdistettyinä asuntolainojen edelleen suhteellisen alhaiseen lyhennysasteeseen. Lisäksi asuntopula liittyy rakenteelliseen tehottomuuteen, kuten rakennusalan vähäiseen kilpailuun, joka johtuu pienten ja ulkomaisten yritysten markkinoillepääsyn esteistä ja siitä, että suuret rakennuttajat voivat kontrolloida tonttimaata. Myös nykyisen asuntokannan tehokas käyttö on estynyt. Vuokramarkkinoilla markkinatason alittavat vuokrat aiheuttavat lukkiutumisvaikutuksia ja sisäpiiri–ulkopiiri-vaikutuksia. Omistusasuntojen markkinoilla myyntivoittovero vähentää asunnonomistajien liikkuvuutta. Ruotsin viranomaiset toteuttavat edelleen vähitellen 22-kohtaista suunnitelmaa, jolla lisätään asuntorakentamista ja parannetaan asuntomarkkinoiden tehokkuutta. Mitään merkittäviä politiikkatoimia ei kuitenkaan ole toteutettu vuokrahintojen sopimisen joustavoittamiseksi tai myyntivoittoveron määräytymismallin tarkistamiseksi.

                  (9)

                  Kehittynyt talous tarvitsee korkean osaamistason työntekijöitä. Joillakin aloilla, kuten rakentamisessa, koulutuksessa, terveydenhuollossa, luonnontieteissä, insinöörialoilla ja tieto- ja viestintätekniikan alalla, alkaa olla työvoimapulaa. Tällä alalla on edelleen haasteita, esimerkiksi maahanmuuttajataustaisten, erityisesti naisten, integroituminen työmarkkinoille. EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten työllisyysaste on huomattavasti pienempi kuin koko väestön. Erot eri sosioekonomisen taustan omaavien oppilaiden oppimistuloksissa ovat kasvamassa. Äskettäin maahan saapuneiden maahanmuuttajalasten integroiminen koulujärjestelmään edellyttää tiivistä seurantaa, samoin kuin kasvava pula opettajista.

                  (10)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Ruotsin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Ruotsille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Ruotsin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (11)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (5), että Ruotsin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (12)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2018 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  puuttuu riskeihin, jotka liittyvät kotitalouksien suuren velkaan, vähentämällä asteittain asuntolainoista maksettujen korkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; edistää asuntorakentamista siellä, missä asuntopula on pahin, erityisesti poistamalla rakentamiseen liittyviä rakenteellisia esteitä, ja parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa muuttamalla vuokrista sopimista joustavammaksi ja tarkistamalla myyntivoittoveron määräytymismallia.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Latvian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/60

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Latvian vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2018 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/13)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti 22 päivänä maaliskuuta 2018. Neuvosto hyväksyi 14 päivänä toukokuuta 2018 suosituksen euroalueen talouspolitiikasta (3), jäljempänä ’euroalueen suositus’.

                  (2)

                  Koska Latvia kuuluu jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Latvian olisi varmistettava, että jäljempänä esitettävistä suosituksista ja erityisesti suosituksista 1 ja 2 ilmenevä euroalueen suositus pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

                  (3)

                  Latviaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (4) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (4)

                  Latvia toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 11 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (5) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Latviaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2018 vakausohjelmassaan hallitus odottaa julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 0,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 0,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 ja kohenevan tämän jälkeen niin, että se on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021. Tämän kehitysuran odotetaan noudattavan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, sekä sallittuja poikkeamia, jotka perustuvat eläkeuudistukseen ja terveydenhuoltoalan rakenneuudistuslausekkeeseen. Uudelleenlasketun (6) rakenteellisen rahoitusaseman alijäämän, joka vuonna 2017 oli – 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan heikkenevän – 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja supistuvan tämän jälkeen – 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan, joka vuonna 2017 oli 40,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 36 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2018 vakausohjelmassa esitetyt BKT:n kasvua koskevat ennusteet näyttävät huomattavan suotuisilta vuoden 2018 osalta ja uskottavilta vuoden 2019 osalta, kun niitä verrataan komission talousennusteeseen. Julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu negatiivisia riskejä, jotka liittyvät verosäännösten noudattamista parantavien toimenpiteiden tulosta koskevaan optimistiseen ennusteeseen.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Latvia saavuttaisi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2018 ottaen huomioon eläkejärjestelmän uudistuksen ja rakenneuudistusten toteuttamiseen liittyvät sallitut tilapäiset poikkeamat. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen (7) 6,0 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2018. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. Koska vuoden 2017 tulos on odotettua parempi, tämä riski saattaa olla pienempi vuonna 2018. Lisäksi yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella laadittuun Latvian tuotantokuiluarvioon liittyy komission kevään 2018 talousennusteeseen perustuvan uskottavuusvälineen perusteella paljon epävarmuutta. Jos asialle saadaan vahvistus, nämä tekijät otetaan huomioon keväällä 2019 tehtävässä vuotta 2018 koskevassa jälkiarvioinnissa.

                  (8)

                  Latvian olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2019, kun otetaan huomioon vuosiksi 2017–2019 myönnetty tilapäinen poikkeama, joka liittyy terveydenhuoltoalan rakenneuudistuksen toteuttamiseen. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 4,3 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia vuonna 2019, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman vaadittu paraneminen olisi 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että vuodesta 2018 alkaen olisi toteutettava tarvittavia toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi.

                  (9)

                  Tuloerot ovat Latviassa suuria. Vuonna 2017 tuloerosuhde oli 6,3, kun rikkaimpia 20:tä prosenttia kotitalouksista verrattiin köyhimpiin 20 prosenttiin kotitalouksista. Luku on unionin suurimpia, sillä vero- ja etuusjärjestelmän kautta tehtävä uudelleenjako on vähäisempää. Latvian verojärjestelmää on uudistettu ja henkilötuloveron progressiivisuutta on lisätty. Pienituloisten palkansaajien verokiila on kuitenkin suhteellisen suuri eikä kannusta työllistymään virallisesti. Verouudistus on rajallinen siltä osin kuin on kyse verotuksen painopisteen siirtämisestä lähteisiin, jotka ovat vähemmän haitallisia kasvun kannalta, ja verotulojen lisäämistä suhteessa BKT:hen koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Verotulojen vähäisyys suhteessa BKT:hen rajoittaa julkisten palvelujen ja sosiaalisen osallisuuden kestävään tarjoamiseen käytettävissä olevia resursseja. Kiinteistö- ja pääomaverojen tulopotentiaalia ei hyödynnetä tarpeeksi muihin unionimaihin verrattuna. Vaikka veronkierron torjumisessa on jonkin verran edistytty, verosäännösten noudattaminen on edelleen huomattava haaste.

                  (10)

                  Sosiaalisen turvaverkon heikkoudet ilmenevät köyhyyden tai syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden suurena osuutena ja merkitsevät haasteita vähimmäistulon, eläkkeiden ja vammaisten osallisuuden kannalta. Vammaisten ja ikääntyneiden köyhyysaste on noussut viime vuosina ja on unionin suurimpia. Vähimmäistoimeentuloa koskevasta uudistuksesta ilmoitettiin vuonna 2014, mutta sitä ei ole pantu täytäntöön. Tällä on kielteisiä vaikutuksia köyhimpiin kotitalouksiin. Sosiaalietuuksien riittävyys on lisääntynyt vain hieman, ja etuudet ovat edelleen riittämättömiä. Vanhuuseläkkeiden vähimmäismäärää ei ole korotettu vuoden 2006 jälkeen. Erittäin puutteellisissa asuinoloissa asuvien osuus on unionin suurimpia, ja sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja on vähän.

                  (11)

                  Työmarkkinat kiristyvät epäsuotuisan väestökehityksen ja maastamuuton myötä. Vaikka työvoiman tarjonnan supistuminen on alkanut rajoittaa työllisyyden kasvua, työllistymismahdollisuudet vaihtelevat alueittain ja taitotasoittain. Ammattikoulutuksen oppisuunnitelmien uudistus, jonka tarkoituksena on mukauttaa koulutusta nykyajan osaamisvaatimuksiin, on edistynyt. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin uudistuksen panemiseksi täytäntöön täysimääräisesti ja osallistumisasteen nostamiseksi ammatillisessa perus- ja jatkokoulutuksessa. Uuden työpaikalla oppimista koskevan järjestelmän täytäntöönpano on alkanut, ja siihen osallistuvat työmarkkinaosapuolet ja yritykset. Järjestelmään osallistuvien opiskelijoiden määrä on kuitenkin vähäinen. Aikuisten osallistuminen koulutukseen on lisääntynyt vain hieman, ja työttömien osallistuminen aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin on vähäisempää kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Tämä on huolestuttavaa, sillä matalan osaamistason työntekijöiden työttömyysaste on korkea. Laajemmin tarkasteltuna työmarkkinaosapuolten valmiuksien vahvistaminen on tärkeää niiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäämiseksi.

                  (12)

                  Uudistuksia on toteutettu terveydenhuoltojärjestelmässä. Terveydenhuollon rahoituksen lisääntymisen odotetaan vähentävän joitain palvelujen saatavuuteen liittyviä vuotuisia pääsyrajoituksia ja pitkiä odotusaikoja. Terveydenhuollon julkinen rahoitus on edelleen selvästi alle unionin keskiarvon, ja tehostamistoimenpiteet ovat vielä toteuttamatta, mukaan lukien tehokkaat ehkäisevät toimenpiteet, sairaalasektorin yksinkertaistaminen, perusterveydenhuollon vahvistaminen ja kohdennettu laadunhallinta. Terveydenhuollon tulokset ovat suhteellisen heikkoja, ja kaikkien oikea-aikainen pääsy kohtuuhintaiseen terveydenhuoltoon aiheuttaa edelleen huolta. Liian suuri turvautuminen potilailta perittäviin maksuihin ja terveyspalveluiden jakaminen kahteen ryhmään (”täysimääräiset palvelut” ja ”vähimmäistason palvelut”) saattaa aiheuttaa sen, että eräiden ryhmien pääsy terveyspalveluihin heikkenee ja terveysongelmat lisääntyvät.

                  (13)

                  Sääntelyn laadun heikkouksilla ja julkishallinnon vähäisellä tehokkuudella ja tuloksellisuudella on haitallinen vaikutus liiketoimintaympäristöön. Hallitus hyväksyi vuonna 2017 kevyempään ja ammattimaisempaan julkiseen sektoriin tähtäävän kunnianhimoisen uudistusohjelman, jonka tavoitteena on tehostaa julkista sektoria vähentämällä henkilöstöä ja keskittämällä tukitoimintoja, lujittamalla samalla tuloksiin perustuvaa maksatusta ja lisäämällä läpinäkyvyyttä. Suunnitelma rajoittuu kuitenkin keskushallintoon huolimatta siitä, että merkittäviä tehokkuushyötyjä voitaisiin saavuttaa myös kuntatasolla. Valtionyhtiöitä, joiden osuus taloudesta on huomattava, koordinoidaan hallituksen tasolla. Vaikka keskushallinnon omistamat yritykset kuuluvat keskitetyn hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän piiriin, kuntien omistamat satamat ja yritykset ovat tämän järjestelmän ulkopuolella.

                  (14)

                  Korruptio on edelleen haittatekijä Latvian liiketoimintaympäristössä, ja eturistiriitojen estäminen on yhä jäykkää ja kaavamaista. Väärinkäytösten paljastajien suojaa koskevan lainsäädännön viivästyminen heikentää julkisen hallinnon vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta. Maksukyvyttömyysmenettelyn sääntelyä on vahvistettu merkittävästi viime vuosina, mikä rajoittaa mahdollisuuksia väärinkäytöksiin. Tuomarineuvosto on kuitenkin edistänyt maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyvien aikaisempien väärinkäytösväitteiden tutkintaa ja tarkastellut uudelleen eräitä asioita. Se on suositellut tuomarien pätevyysarvioinnin parantamista ja tarkastellut käytettävissä olevia kurinpitotoimenpiteitä.

                  (15)

                  Ulkomailla asuvia asiakkaita palveleviin latvialaisiin pankkeihin kohdistuu suuri rahanpesuriski. Tämä aiheuttaa haasteita Latvian rahoitusjärjestelmälle ja voi vahingoittaa sen mainetta ja vaikuttaa kielteisesti investointeihin ja talouskasvuun. Rahanpesun torjuntakehystä on hiljattain vahvistettu, mutta toimenpiteitä olisi toteutettava jatkuvasti kestävän parannuksen aikaansaamiseksi. Latvia on vastikään hyväksynyt lain, jonka tavoitteena on rajoittaa merkittävästi Latvian rahoitusalan altistumista rahanpesuriskeille. Tärkeimpiä keinoja ovat rahoituslaitosten ja lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon lisääminen ja pöytälaatikkoyhtiöiden kanssa toteutettavien liiketoimien rajoittaminen. Lain seurauksia ja tuloksellisuutta on seurattava.

                  (16)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Latvian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Latvialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Latvian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (17)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (8) ilmenee erityisesti suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2019, kun otetaan huomioon rakenneuudistusten toteuttamisen takia tilapäisesti sallitut poikkeamat; vähentää matalapalkkaisten työntekijöiden verorasitusta siirtämällä verotuksen painopistettä muihin lähteisiin, erityisesti pääomaan ja kiinteistöihin, ja parantamalla verosäännösten noudattamista;

                  2.

                  parantaa vähimmäistoimeentuloetuuksien, vanhuuseläkkeiden vähimmäismäärän ja vammaisten tulotuen riittävyyttä; lisää ammatillisen koulutuksen työmarkkinarelevanssia ja edistää matalan osaamistason työntekijöiden ja työnhakijoiden osaamisen kehittämistä; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän saatavuutta, laatua ja kustannustehokkuutta;

                  3.

                  vahvistaa julkisen sektorin tehokkuutta erityisesti paikallisviranomaisten ja valtionyhtiöiden osalta; lisää julkishallinnon vastuuvelvollisuutta suojelemalla väärinkäytösten paljastajia, estämällä eturistiriitoja ja ryhtymällä jatkotoimiin meneillään olevan, aikaisempia maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan arvioinnin tulosten perusteella.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Komission yhteistä menetelmää noudattaen uudelleen laskema suhdannekorjattu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

         (7)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (8)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Tšekin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/12

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Tšekin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/03)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Tšekkiä koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten (3) noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Tšekki toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (4)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (5)

                  Tšekkiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Vuoden 2018 lähentymisohjelmassa hallitus odottaa, että julkisen talouden rahoitusasema on suhdannetasoittamattomin luvuin ylijäämäinen vuosina 2018–2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2018 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan vähitellen siten, että se on 29,9 prosenttia vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisten investointien odotetaan elpyvän ja julkisen sektorin palkkojen nousevan edelleen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2018 heikkenevän noin 0,9 prosenttiin ja vuonna 2019 edelleen 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Tšekin vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

                  (6)

                  Tšekissä on pitkällä aikavälillä edelleen keskivaikeita julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Vaikka väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset ovat haaste terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kannalta, erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkejärjestelmän muutoksiin. Ikääntymiseen liittyvien menojen tarkistetut ennusteet viittaavat suurempaan kasvuun kuin vuoden 2015 ikääntymisraportissa arvioitiin. Eläkemenojen odotetaan kasvavan 8,2 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 aina 10,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2070. Tämä eläkemenojen odotettua suurempi kasvu johtuu pääasiassa siitä, että eläkeiän lakisääteiseksi ylärajaksi on asetettu 65 vuotta. Lakisääteistä eläkeikää ei mukauteta automaattisesti elinajanodotteeseen. Sen sijaan hallituksen on tarkoitus tarkastella eläkeiän ylärajaa uudelleen viiden vuoden välein vuodesta 2019 alkaen. Koska asia on hallituksen harkintavallassa, tämänhetkisissä eläkemenoja koskevissa ennusteissa ei oteta huomioon näitä eläkeiän uudelleentarkasteluja. Lisäksi eläkkeiden indeksointi on nyt suotuisampaa, kun siinä otetaan huomioon 50 prosenttia reaalipalkkojen noususta aiemman 33 prosentin sijaan. Näiden muutosten vaikutukset menoihin ovat 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2070. Muut parhaillaan keskusteltavana olevat muutokset, kuten peruseläkkeen määrän ja iäkkäiden eläkkeensaajien eläkkeen korottaminen, heikentävät osaltaan kestävyysindikaattoreita. Julkisten terveydenhuoltomenojen odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin koko unionin osalta arvioitu 0,9 prosenttiyksikön keskimääräinen kasvu. Näkyvissä onkin merkkejä resurssien tehottomasta käytöstä sekä avohoidossa että sairaalahoidossa.

                  (7)

                  Vuoden 2017 alussa voimaan tullut uusi finanssipoliittista vastuuta koskeva laki on lujittanut merkittävästi Tšekin julkisen talouden kehystä. Sillä myös perustettiin riippumaton finanssipoliittinen neuvosto. Riippumattomia tarkastuksia koskeva lakiluonnos on parhaillaan yksiköiden välisessä lausuntomenettelyssä. Sen myötä on tarkoitus huolehtia myös neuvoston direktiivin 2011/85/EU (5) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.

                  (8)

                  Tšekin keskuspankki voi asettaa makrovakaustoimena suositusluonteisia kiinnitysluottorajoja, mutta sen valtuudet määrätä seuraamuksia ovat vähäiset, koska sillä ei ole virallista toimivaltaa valvoa niiden täytäntöönpanoa. Vaikka tšekkiläiset pankit noudattavat tiettyjä luottojen kokonaistasoon sovellettavia rajoja, ne eivät ole noudattaneet täysimääräisesti Tšekin keskuspankin vuoden 2016 suuntaviivoja. Sitovilla lakisääteisillä rajoilla tšekkiläiset pankit saataisiin todennäköisesti noudattamaan raja-arvoja nykyistä paremmin ja samalla varmistettaisiin rahoitusjärjestelmän vakaus ja vähennettäisiin lainanottajien riskejä. Lainsäädäntöehdotusta Tšekin keskuspankkilain muuttamiseksi on tarkoitus käsitellä parlamentissa vuonna 2018.

                  (9)

                  Tšekillä on edelleen haasteita julkisten hankintojen avoimuuden ja tehokkuuden lisäämisen sekä korruption torjunnan saralla. Vaikka julkisten hankintojen kehyksen parantamiseksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä, ongelmana on edelleen kilpailun vähäisyys, sillä lähes puolessa kaikista julkisista tarjouskilpailuista tehdään vain yksi tarjous. Samalla sähköisten menettelyjen käytön muuttaminen pakolliseksi saattaa lisätä avoimuutta ja tehokkuutta. Tšekin viranomaiset ovat investoineet valtion omistamaan sähköisten hankintamenettelyjen alustaan (National Electronic Tool), jota on tarkoitus kehittää entistä käyttäjäystävällisemmäksi ja luotettavammaksi, minkä lisäksi Tšekin markkinoilla toimii yksityisiä alustoja. Jotta julkisille varoille saataisiin parempi vastine, hallinnollisia esteitä voitaisiin edelleen vähentää huomattavasti sekä hyödyntää mahdollisuuksia yhdistettyihin ja strategisiin julkisiin hankintoihin. Sekä keskus- että paikallisviranomaiset ovat alkaneet toteuttaa kohdennettuja aloitteita hankintamenettelyihin osallistuvan henkilöstön kouluttamiseksi. Silti yhteisten hankintatoimenpiteiden käynnistäminen ja erityisasiantuntemuksen hankkiminen on tietyillä aloilla edelleen hyvin haasteellista. Lisäksi korruptio ja lahjonta ovat jatkuvia huolenaiheita sekä yritysten että kansalaisten kannalta. Vaikka useita korruption vastaiseen strategiaan kuuluvia merkittäviä uudistuksia on toteutettu, jotkin osa-alueet ovat edelleen jääneet huomiotta.

                  (10)

                  Sähköisen hallinnon toimivuus jää alle unionin keskiarvon, mutta näiden palvelujen saatavuuden ja käytettävyyden parantamiseksi on toteutettu lainsäädäntötoimenpiteitä. Vuonna 2018 on määrä käynnistää eräitä suurimittaisia aloitteita, mutta niiden onnistuminen riippuu viranomaisten kyvystä tiedottaa asiasta ja tarjota helppokäyttöisiä ratkaisuja.

                  (11)

                  Investointeja jarruttaa tietty hallinnollinen ja sääntelystä johtuva rasitus. Nämä rasitteet koskevat lähinnä rakennuslupia ja verotuksen monimutkaisuutta. On kuitenkin todettava, että viranomaiset ovat hyväksyneet rakennuslakiin muutoksen, jolla yksinkertaistetaan rakennuslupien myöntämismenettelyä sisällyttämällä ympäristövaikutusten arviointi kaavoituspäätökseen tai yhdistettyyn kaavoitus- ja rakennuslupaan. Epäselväksi kuitenkin jää, voitaisiinko tämän myötä järkeistää myös suuria infrastruktuurihankkeita koskevia menettelyjä, koska lukuisat muut luvat on jätetty yhdistetyn lupajärjestelmän ulkopuolelle. Parlamentissa käsitellään parhaillaan liikenneinfrastruktuurin rakentamista sääntelevän lain muuttamista. Vaikka verojärjestelmään on tehty muutoksia, joilla parannetaan veronkantoa, verosääntely ja verokannat ovat kasvattaneet merkitystään liiketoiminnan harjoittamisen kannalta ongelmallisina osa-alueina. Uusi hallitus on ilmoittanut mahdollisista muutoksista, joilla pyritään lisäämään avoimuutta ja yksinkertaistamaan verojärjestelmää. Tähän sisältyvät myös käynnissä olevat toimet tuloverolainsäädännön nykyaikaistamiseksi. Säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat kasvaneet hieman ja pysyvät unionin keskiarvoa korkeampina. Arvonlisäveron valvontailmoitus on kyllä lisännyt verotuloja, mutta se on myös pidentänyt verovaatimusten noudattamiseen kuluvaa aikaa. Vaikka verosäännösten noudattamiseen tunteina kulunut aika on lyhentynyt huomattavasti aikaisemmasta, Tšekki on edelleen asteikon yläpäässä. Lisäksi uudet alennetut arvonlisäverokannat saattavat monimutkaistaa arvonlisäverojärjestelmää, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten osalta.

                  (12)

                  Tšekin talous on siirtymässä kohti osaamisvaltaisempaa toimintaa, mutta hyvin toimivan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän kehittymistä jarruttavat edelleen useat pullonkaulat. Yritysten tutkimus- ja kehittämisinvestoinnit lisääntyvät lähinnä suorien ulkomaisten sijoitusten ansiosta. Kotimaisten yritysten T&K-menot ovat viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana supistuneet. Huolimatta merkittävistä julkisista T&K-investoinneista Tšekin tulokset julkisen tiedeperustan laadun osalta ovat heikot. Yhteyksien luomiseksi korkeakoulujen ja yritysten välille sekä julkisen tiedeperustan tuloksellisuuden parantamiseksi on toteutettu politiikkatoimia. Tähän mennessä tulokset ovat kuitenkin olleet vähäisiä, eikä uudistuksia ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön. Lisäksi tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän hallinnointi jatkuu hajanaisena.

                  (13)

                  Tšekin työmarkkinoiden pullonkaulojen poistamisen kannalta ensisijaisen tärkeässä asemassa on laadukas ja osallistava koulutus. Opiskelijoiden sosioekonominen tausta vaikuttaa edelleen voimakkaasti koulutustuloksiin. Osallistavan koulutuksen toimenpiteitä ei ole vielä pantu täytäntöön täysimääräisesti, varsinkaan romanilasten osalta. Pätevien opettajien puute yhdistettynä väestöennusteisiin viittaa siihen, että jatkossa saattaa olla entistä haastavampaa saada palvelukseen opettajia ja pitää heidät palveluksessa. Parlamentti ei hyväksynyt suunniteltua opettajien uutta urajärjestelmää, jossa olisi kytketty yhteen opettajien jatkuva ammatillinen kehittyminen, urakehitys ja palkka. Opettajien palkat ovat edelleen muihin korkeakoulutettuihin työntekijöihin verrattuna alhaiset, mutta lähivuosina on tarkoitus toteuttaa lisäpalkankorotuksia. Opettajan ammatti ei näin ollen ole lahjakkaiden nuorten silmissä edelleenkään kovin houkutteleva vaihtoehto. Lisäksi koulutuksen osallistavammaksi muuttamista koskevan uudistuksen (joka käynnistettiin vuonna 2016 Euroopan sosiaalirahaston tuella) onnistuminen riippuu riittävän ja kestävän kansallisen rahoituksen saatavuudesta, opettajien ja opetusavustajien lisäkoulutuksesta ja osallistavan koulutuksen etuja koskevan yleisen tietoisuuden lisäämisestä.

                  (14)

                  Tšekin työmarkkinatulokset ovat tällä hetkellä vahvoja. Työllisyys on viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana kasvanut tasaisesti ja työttömyys on vähentynyt huomattavasti. Naisten, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten potentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä tarpeeksi. Näiden ryhmien työmarkkinoille osallistumista on selkeästi mahdollista lisätä, koska maassa esiintyy työvoimapulaa. Työllisyyserot ja sukupuolten väliset palkkaerot ovat edelleen suuria huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla vanhempainvapaata on muutettu joustavammaksi ja lastenhoitopalveluja on lisätty. Naisten työllisyysaste on edelleen selvästi alhaisempi kuin miesten. Äitiydellä on edelleen suuri vaikutus työmarkkinoille osallistumiseen, mikä liittyy kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen heikkoon saatavuuteen, pitkiin vanhempainvapaaoikeuksiin, joustavien työjärjestelyjen vähäiseen käyttöön ja pitkäaikaishoitopaikkojen puutteeseen. Virallisten lastenhoitopalvelujen piirissä oli vuonna 2016 vain 4,7 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista. Vaikka matalan osaamistason työntekijät muodostavat vain pienen osan väestöstä, heidän työllisyysasteensa on selvästi alhaisempi kuin keskitason ja korkean osaamistason työntekijöiden. Samoin vammaisten työllisyysaste on alle unionin keskiarvon, vaikka yleinen työttömyysaste on ennätyksellisen alhainen ja työmarkkinoilla on työvoimapulaa. Tämä saattaisi motivoida hyödyntämään vammaisten tarjoamaa käyttämätöntä potentiaalia. Julkiset työvoimapalvelut eivät tällä hetkellä pysty rajallisen kapasiteettinsa vuoksi tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä ja jatkuvaa tukea. Näiden ryhmien osallistumista työmarkkinoille voitaisiin edistää lisäämällä julkisten työvoimapalvelujen kenttätoimintaa ja aktivointikapasiteettia sekä toteuttamalla tehokasta ja oikein kohdennettua aktiivista työvoimapolitiikkaa ja tarjoamalla yksilöllisiä palveluja. Työmarkkinoille pääsyä voitaisiin parantaa myös osaamisen kehittämiseen tähtäävillä aloitteilla (jotka kattaisivat myös digitaaliset taidot).

                  (15)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Tšekin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Tšekille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Tšekin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (16)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo (6), että Tšekin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

            SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, erityisesti eläkejärjestelmän kestävyyttä; ryhtyy toimiin julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä vallitsevien heikkouksien suhteen, erityisesti mahdollistamalla laatuun perustuvan kilpailun lisäämisen ja toteuttamalla korruption vastaisia toimenpiteitä;

                  2.

                  vähentää investointeihin liittyvää hallinnollista rasitusta, muun muassa nopeuttamalla infrastruktuurihankkeiden lupamenettelyjä; poistaa tutkimusta, kehitystä ja innovointia jarruttavat pullonkaulat, erityisesti lisäämällä kotimaisten yritysten innovointivalmiuksia; vahvistaa koulutusjärjestelmän valmiuksia antaa laadukasta ja osallistavaa koulutusta, myös edistämällä opettajan ammatin arvostusta; edistää naisten, matalan osaamistason työntekijöiden ja vammaisten työllistymistä, muun muassa tehostamalla aktiivista työvoimapolitiikkaa.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

         (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


title: Neuvoston suositus, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

text:
               10.9.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               C 320/119

      NEUVOSTON SUOSITUS,
      annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,
      Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2018 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto
      (2018/C 320/27)
      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,
      ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
      ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
      ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,
      ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,
      ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,
      ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Se otti huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 antaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 22 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

                  (2)

                  Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Yhdistyneen kuningaskunnan edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 (3) hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa.

                  (3)

                  Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Jollei ratifioidussa erosopimuksessa määrätä eri päivämäärästä tai jollei Eurooppa-neuvosto Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan 3 kohdan nojalla yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti, että perussopimusten soveltaminen lakkaa myöhempänä päivämääränä, unionin primaarilainsäädännön ja sekundaarilainsäädännön soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan lakkaa 30 päivänä maaliskuuta 2019 klo 00.00 (Keski-Euroopan aikaa). Tämän seurauksena Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee ns. kolmas maa. Neuvottelut ovat käynnissä hallitun eron varmistamiseksi, ja niissä käsitellään myös vuoden 2020 loppuun ulottuvaa siirtymäkautta, jonka aikana unionin lainsäädäntöä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

                  (4)

                  Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

                  (5)

                  Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (4) 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

                  (6)

                  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa budjettivuoden 2017–2018 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä laskee budjettivuoden 2017–2018 tasolta, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019 ja 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2019–2020. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vakaantuvan noin 85,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2017–2018 budjettivuoteen 2019–2020 ja supistuvan sen jälkeen 84,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2021–2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta julkisiin menoihin kohdistuvat kasvavat paineet useilla aloilla vaarantavat suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

                  (7)

                  Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen (5) nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia budjettivuonna 2018–2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan neuvosto totesi, että olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan jonkin verran budjettivuonna 2018–2019.

                  (8)

                  Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 0,4 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun vaatimusten sopeutuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu budjettivuonna 2019–2020 ei saisi olla yli 1,6 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan noudattavan budjettivuotta 2019–2020 koskevaa vaatimusta. Yhdistyneen kuningaskunnan ennakoidaan alustavan näytön perusteella noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuosina 2018–2019 ja 2019–2020 sallitun vuotuisen 0,25 prosentin suuruisen poikkeaman ansiosta. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on oltava valmis toteuttamaan budjettivuodesta 2018–2019 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä voidaan noudattaa.

                  (9)

                  Vuotuinen nettomääräinen asuntotarjonta kasvaa edelleen. Tämä on seurausta hallituksen useista aloitteista asuntomarkkinoiden piristämiseksi ja suhdanteiden elpymisestä. Asuntotarjonta on kuitenkin edelleen selvästi alle arvioidun kysynnän, ja asuntojen riittävä tarjonta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen suuri haaste. Tämä on yhteydessä tonttimarkkinoiden erittäin tiukkaan ja monimutkaiseen sääntelyyn. Asuntopula ja korkeat asumiskustannukset ovat erityisiä ongelmia alueilla, joilla kysyntä on suurta ja kasvaa edelleen, kuten kaupunkikeskuksissa ja niiden ympärillä. Hallitus tunnustaa ongelman, ja se on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita tarjonnan lisäämiseksi tulevina vuosina. Samaan aikaan hallitus on vahvistanut uudelleen sitoutuvansa rajoittamaan asuntorakentamista kaupunkikeskusten ympärillä. Nuorten omistusasuminen on vähentynyt merkittävästi, mikä lisää sukupolvien välistä eriarvoisuutta.

                  (10)

                  Työn tuottavuus on alhainen ja sen kehitys on pysähtynyt. Suuri osa taloudesta suoriutuu suhteellisen heikosti, kun tarkastellaan tuottavuuden tärkeimpiä vetureita – osaamista, investointeja ja tehokkaita liiketoimintaprosesseja. Yhdistyneen kuningaskunnan maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkoihin kohdistuu myös merkittäviä ja kasvavia kapasiteettipaineita.

                  (11)

                  Vaikka työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia useimpien mittareiden mukaan, joidenkin työpaikkojen laatu on jatkuva huolenaihe. Tämä on yhteydessä ongelmiin, jotka liittyvät osaamisen kehittämiseen, tiettyihin epätyypillisiin työnteon muotoihin, palkkaukseen, tuottavuuteen, työmarkkinoille osallistumiseen sekä työikäisten köyhyyteen. Kaikkien näiden ongelmien osalta on ilmoitettu merkittävistä politiikkatoimista ja kehitystä on tapahtunut. Näiden politiikkatoimien johdonmukaisuus on ensiarvoisen tärkeää. Osaamisen kehittämisessä pääpaino on tähän asti ollut pitkälti oppisopimuskoulutuksessa ja ammatillisen koulutuksen uudistuksissa. Keskittymisellä niiden molempien laatuun voisi olla kestäviä kerrannaisvaikutuksia sekä yhteiskuntaan että talouteen. Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä jäsenvaltioista, jotka jo täyttävät yli kaksi kolmasosaa laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisissa puitteissa ehdotetuista kriteereistä, ja sen vuoksi laatutavoitteiden asettaminen ja seuranta on mahdollista, esimerkiksi opintonsa suorittaneiden jatkosijoittumista seuraamalla. Peruskoulutuksen päättäneiden oppisopimuskoulutukseen ja uusiin T-Levels-tutkintoihin varattuja resursseja vastaavat resurssit ovat tarpeen elinikäisten oppimismahdollisuuksien tarjoamiseksi, erityisesti aloitustason työpaikkoihin juuttuneille.

                  (12)

                  Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeviin kysymyksiin on myös kiinnitettävä huomiota tulevaisuudessa. Päivähoitouudistuksia ollaan ottamassa käyttöön, mutta hoitopaikkoja voi olla tarpeen lisätä, etenkin alle kolmivuotiaille. Joidenkin sosiaaliturvauudistusten ja -leikkausten vaikutukset eivät ole vielä täysin tiedossa, erityisesti työssäkäyvien perheiden osalta.

                  (13)

                  Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

                  (14)

                  Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (6) ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

            SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

                  1.

                  varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen;

                  2.

                  lisää asuntotarjontaa, erityisesti alueilla, joilla kysyntä on suurinta, muun muassa kaavoitusjärjestelmän lisäuudistuksilla;

                  3.

                  täyttää osaamis- ja täydennyskoulutustarpeita asettamalla tavoitteita oppisopimuskoulutuksen laadulle ja tuloksellisuudelle sekä investoimalla enemmän jo työelämässä olevien osaamisen parantamiseen.

         Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

               Neuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

            H. LÖGER

         (1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUVL C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Nettomääräisillä julkisilla perusmenoilla tarkoitetaan julkisten menojen kokonaismäärää ilman korkomenoja, ilman unionin ohjelmista aiheutuvia menoja, jotka korvataan täysin unionin varoista saatavilla tuloilla, ja ilman ei-päätösperäisiä työttömyysetuusmenojen muutoksia. Kansallisesti rahoitettu kiinteän pääoman bruttomuodostus jaetaan neljälle vuodelle. Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet ja lakisääteiset tulojen lisäykset otetaan huomioon. Meno- ja tulopuolen kertaluonteiset toimenpiteet kuittaavat toisensa.

         (6)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.